# data[].attributes.body
Kulturen kan både være det, som lederne siger er kulturen, den kultur der er bland medarbejderne, og den kultur stakholderen oplever.
Kulturen kan bl.a. være virksomhedens kerneværdierne.
Hvis der ikke er overensstemmelse mellem disse tre aktører kan det give problemer med organisationen.  Der skal være en overenstemmelse med den kultur, der hersker og organisationens vision.
Hvis kulturen skal ændres, kræver det at alle tre aktører er med på den. Hvis der er en brændende platform, gør det det nemmere.
Som kommunikatører skal man kende kulturen, fordi hvis der f.eks. skal ske en ændring, er det nemmere at formidle, hvis man kender kulturen. Men det gælder også ekstern kommunikation.
Det kræver at man kender organisationens kultur, hvis man troværdigt skal formidle for den organisation.

# data[].attributes.body
Vi har bl.a lært, at kommunikation kan bruges i stort set alle sammenhænge, der vedrører medier og formidling og virksomheder, organisationer, myndigheder mm.

Vi har lært, hvilke kneb man kan anvende i forskellige seancer, hvor der tages brug af særlige sproglige virkemidler og hvor der tages højde for den særlige målgruppe.

.. skabe en fælles referenceramme i virksomheder. Det er også de grundlæggende principper i kommunikation, der kan sikre f.eks. nye "overgange" i virksomheder (såsom nye værdier, nye visuelle udtryk eller ny lederstab).

Vi har lært at forstå kommunikation igennem Habermas tre gyldighedskrav: sandfærdighed, sandhed og rigtighed.

# data[].attributes.body
Man skal som PR-medarbejder kommunikere til mange forskellige stakeholders og i højere grad se kommunikationen som samlet i stedet for intern/ekstern.

Det er vigtigt at arbejde for at skabe legitimitet, image og tillid. Det kan man fx gøre gennem storytelling. Det er vigtigere at skabe tillid til en leder end at give dem en masse information - med en lille smule pathos kommer man langt.

Pressearbejde kan til dels minde om reklame og propaganda, fordi det ikke lægger op til en større debat, men er ret lukket af i sit budskab. Men samtidig har PR også stor gavn legitimitet, og det er altså vigtigt at kommunikationen fremstår legitim.

# data[].attributes.body
Lederen er vigtig for at en kultur kan bevares i en organisation, men også for at en kultur kan udvikle sig. Det er i høj grad lederens opgave at talesætte kulturen, og fortælle hvor virksomheden gerne vil hen med en stærkt vision, da en stærk vision samler organisationen om ét mål.
Derfor er lederen den, der går forrest i virksomheden, hvorfor der også forventes at lederen tager ansvar og gør og handle, som han og kulturen tilsiger. Lederens vision kræver dog også opbakning blandt medarbejderne, for uden dem kan en kultur ikke udvikles/ændres. Derfor er det i høj grad lederens opgave at sikre, at der er en sammenhængskraft i organisationen.

Den måde, som en leder bedst kan styrke kulturen og styrke sammenhængskraften i en organisation, er, ved at der lyttes til medarbejderen, og man skal kunne føle sig set som medarbejder. Lederen skal også give noget af sig selv, så lederen ikke er for usynlig for medarbejderne, da dette vil distancer dem fra lederens vision. Derfor er det vigtigt for lederen at skabe legitimitet. Man kan kort sagt konkludere, at alle skal kunne kommunikere i virksomheden uanset stilling og hierarkisk niveau.

# data[].attributes.body
PR er strategisk relationsarbejde: Vi har lært at PR handler om at skabe forståelse og om at legitimere sin virksomhed/organisation og sit image for offentligheden samt til de mange forskellige stakeholders.
- Det handler både om intern og ekstern kommunikation. Det handler altså også om medarbejdernes relation til hinanden internt i virksomheden. Det man siger, skal stemme overens med det, man gør.
(Habermas gyldighedskrav)

# data[].attributes.body
Vi har lært, at lederen kan være kulturskaber ved at fortælle historier. Derudover har vi lært, at det er vigtigt for at få folk til at lytte og forstå, måske særligt når der sker store forandringer, at der er et klart why og how i historiefortællingen. Der kan storytælling være særligt nyttigt ifbm forandringer, fordi det gør det nemmere at forstå årsagen til en forandring, hvis man for eksempel kan fortælle en historie om hvad der skal ske/forandres og hvorfor (jf. ideen om den brændende platform). På den måde kan man bruge storytelling som et værktøj til at indgyde håb fremfor frygt.

Ift. at udvikle en kultur er det også vigtigt at historiefortællingen peger ind i målgruppens fortid, nutid og fremtid (det vi også har valgt at døbe Nik og jay modellen, jf. sangen 'Når vi kommer igen')

# data[].attributes.body
Vi har blandt andet lært, hvorfor kommunikation er vigtig i en virksomhed, både internt og eksternt.

Vi har også lært om de forskellige sproglige redskaber man kan bruge i sin kommunikation og de forskellige modeller, der findes over, hvordan man formidler sin kommunikation til sin modtager. Kommunikationen til modtageren afhænger også af deres forforståelser af, hvordan verden hænger sammen.

# data[].attributes.body
At kulturen afspejler organisationens og medarbejdernes værdier. Kulturen bunder i, hvad vi gør og hvorfor vi gør det. Der er 3 kulturniveauer i form af artefakter, skueværdier og grundlæggende, underlæggende antagelser. De kan bruges til at analysere en organisations kultur.

"Man kommunikerer inden for kulturen, ind i kulturen, gennem kulturen - og det hele er med til selv at skabe kulturen. Derfor opbygger og vedligeholder man sin kultur gennem sin kommunikation, samtidig med at man er begrænset af den og bliver iagttaget i lyset af den". S.97

Med ovenstående, forstår vi, at man hele tiden er med til at skabe kulturen igennem sine handlinger. Hvis man skal kunne kommunikere en organisations kultur, skal man selv forstå den. Alt hvad man som kommunikatør siger og skriver, former kulturen, og det er derfor vigtigt at vide, hvad organisationen gerne vil signalere udadtil (og forhåbentligt også er).

# data[].attributes.body
- Der må ikke være et for stort skælv, eller rum mellem lederen og medarbejderne fordi så mister man tilliden fra dem.
- Man er ansigtet udadtil, og ens image er vigtigt for virksomhedens image.
- De ændringer ledelsen laver, skal være transparente, så medarbejderne ikke føler, at de ikke er en del af udviklingen.
- 2-vejs kommunikationen er vigtig, så man styrker samhørigheden og sammenhængskraften i virksomheden. Lederen skal kunne lytte som den kan lede. (top-down, bottom up approach/communication)

# data[].attributes.body
- Det kan være et godt værktøj til at få sine medarbejdere med ombord, når der sker store forandringer i virksomheden.
- Man kan bruge storytelling til at skabe tillid, gøre sine visioner mere nærværende, lære fra sig og skabe forståelse.
- Storytelling kan også fungerer som et godt redskab, når man skal have sine medarbejderes opmærksomhed og motiverer dem til at medvirke til nye forandringer. Her kan kedelige fakta og lange oplæg om visioner for mange virke skræmmende. Ved hjælp fra storytelling gør vi visionen mere menneskelig, ligetil og atraktiv at tilgå. Man kan altså på en mere spiselig måde få inkorporeret et why og how, der gør visionen om en måske ny kultur mere tiltalende for medarbejderene.
- På samme måde kan det virke mere reelt og tillidsfuldt at forsøge at udvikle en kultur gennem en historie. Det er her vigtigt at der bliver taget højde for virksomhedens fortid og værdier, og dette gøres på bedste vis gennem en historie fra virkeligheden.