# data[].attributes.body
Etter den første verdenskrig gikk det flere tiår før en ny verdenskrig brøt ut. I Norge er det flere faktorer som påvirket samfunnet, politisk og økonomisk. Den største av dem er børskrakket som skjedde i 1929. Det neste tiåret var fylt med høy arbeidsledighet og mye elendighet i Norge. På samme tid førte det til en stor oppslutning til arbeiderpartiet,
og mye fornyelse og vekst.

# data[].attributes.body
Som nevnt i innledningen skjedde det et stort børskrakk i dagens USA i 1929. Alle ville selge aksjene sine, mens ingen ville kjøpe. Aksjene ble etterhvert verdiløse. Konsekvensene av dette ramte Norge for alvor høsten 1930. i 1933 var 33% av de fagorganiserte i storindustrien arbeidsløse. Selv om antallet ikke var like stor på landsbasis led mange av sosial nød. I 1935 var det hele 15% av befolkningen som trengte offentlig hjelp for å klare seg.

# data[].attributes.body
Gjeldsproblemet til bøndene var det verste på landsbygda. Bøndene investerte etter den første verdens krigen da det var gode tider.

Dei som dreiv med skog var så uheldige og opplevde prisfall. Og i 1931 var tre fjerdedeler av skogarbeidere i Hedmark uten jobb og de som var igjen fikk lønnet arbeid kun fire uker i løpet av hele sesongen.
Fiskeriene som eksporterte 90 av fangsten, ble hard rammet av  den internasjonale prisfallet. Sammen med skogsarbeiderne ble torskefiskerne i Nord- Norge hard rammet på den tiden

# data[].attributes.body
Samtidig som produksjon, priser og investeringer falt, forsvant det totalt 7 millioner arbeidsdager i 1931. Selv om dette høres voldsomt ut, og for så vidt var det, kom Norge seg relativt godt ut av det i forhold til flere vestlige land.

Det totale fallet av produksjon lå i underkant av 10% de første to årene i 1930 - årgangen. Dette var bare halvparten av fallet i USA. Tross den tunge starten på 30 - tallet ble dette tiåret det beste tiåret med tanke på den helhetlige veksten i nasjonalproduktet i landet noensinne.

# data[].attributes.body
Fattighjelp var noe folket kunne få på den tiden. Det var ca. hver femte husholdning i 1935.  Hjelpen var ikke  mye og den ble mager etterhvert. Justisdepartementet i 1932 innskjerpet hjelpen.
De harde trettiåra var en moralsk og mental krise for folket. For unge var det å være i en venterom uten utgang til arbeid.

# data[].attributes.body
Trettiårene var vanskelig for mange, men det fantes flere nye, positive sider som kom frem. Fra cirka 1920 og frem til senere i 1930-årene, så hadde spedbarnsdødeligheten halvert, og totalproduksjonen var dobbelt så høy. De som hadde arbeid ville få høyere reallønn og levestandard.

Første årsak til dette var at produktiviteten i industrien og i andre næringer økte betydelig. Det andre var at fagbevegelsen vant arbeidskampene, det resulterte til at de måtte godta kutt, mens reallønnen steg når prisene sank. Den siste årsaken var at myndighetene hadde evnen og viljen til å sette inn tiltak.

# data[].attributes.body
Etter en treig og på mange måter vond start på 1930-årene begynte det å klarne seg og utsiktene for det norske samfunnet bedret seg på mange måter. Årsakene til dette var mange. Noen ser på det faktum at Arbeiderpartiet og bondepartiet i 1935 kom i regjering, og satset på aktivt næringsutvikling til å bekjempe arbeidsledigheten. Andre mener at en internasjonal økonomisk oppvisning knyttet til militær opprustning som førte til etterspørsel etter norske varer var det viktigste.

Uansett, Regjeringen til Arbeiderpartiet, og utenlandsk etterspørsel var begge faktorer som påvirket den norske økonomien til det bedre. Likevel er det en svakhet ved denne forklaringen. Den økonomiske veksten i Norge startet før både regjeringsperioden til Arbeiderpartiet, og de internasjonale konjunkturene bedret seg. For å forstå dette må vi se på den omstillingen som fant sted i det norske næringslivet. Se "fornyelse innenfra".

# data[].attributes.body
http://www.norgeshistorie.no/forste-verdenskrig-og-mellomkrigstiden/hus-og-hjem/1604-de-harde-trettiara.html

http://www.norgeshistorie.no/forste-verdenskrig-og-mellomkrigstiden/artikler/1609-verdenskrise-og-okonomisk-omstilling.html

# data[].attributes.body
1. Hvor mange av skogarbeiderne sto uten arbeid i 1931?

2. Hva var de tre årsakene til at totalproduksjonen ble dobblet?

3. Hvordan gikk det til slutt med den norske økonomien på 1930-årene? Hvorfor gikk det sånn?

# data[].attributes.body
I de dårlige tidene i mellomkrigstiden så var mye av fokuset rettet mot kriseproblemene, mens omleggingen av produksjon og arbeidsmetoder var i full gang. Nyskapingen var grunnlaget for fremgang, og det var lett og se i industrisektoren.
Hele industrien gjennomgikk et hamskifte. Produksjonen i Norge og hjemmemarkedet økte betydelig. "Kjøp norsk" og økte tollsatser gjorde det vanskeligere for den utenlandske konkurransen.