# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки України спільно з Малою академією наук України створили Національний рейтинг навчальних досягнень учнів загальноосвітніх навчальних закладів.

З метою забезпечення моніторингу наукових досягнень учнів Міністерство освіти і науки України (МОН) спільно з Малою академією наук України (МАН) створили Національний рейтинг навчальних досягнень учнів загальноосвітніх навчальних закладів.

На порталі можна переглянути досягнення учнів у Всеукраїнському конкурсі-захисті науково-дослідницьких робіт учнів МАН, всеукраїнських і міжнародних олімпіадах. Кожне змагання має свій коефіцієнт, а результат у цьому змаганні - свій бал. Ці бали накопичуються і формують рейтинг школяра.

Також, за допомогою ресурсу можна перевірити не лише рейтинг учня,а й визначити, хто в області з учнів найсильніший з певного предмету. Окрім того, є можливість встановити, хто з педагогів вносить найбільший вклад у розвиток обдарованої молоді.

Такий рейтинг сприятиме розвитку позитивної конкуренції серед учнів, посилюватиме мотивацію до навчання, дасть можливість об'єктивно та прозоро визначати кандидатів на присудження премій, стипендій, грантів тощо.

Пропозиції та побажання щодо доцільності використання такого порталу можна надсилати на електронну адресу rating@man.gov.ua.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
навчальні досягнення

# data[].attributes.attachment_link.title
Кожен може перевірити рейтинг навчальних досягнень українських школярів

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки України спільно з Малою академією наук України створили Національний рейтинг навчальних досягнень учнів загальноосвітніх навчальних закладів. З метою забезпечення моніторингу наукових досягнень учнів Міністерство освіти і науки України (МОН) спільно з Малою академією наук України (МАН) створили Національний рейтинг навчальних досягнень учнів загальноосвітніх навчальних закладів.

# data[].attributes.attachment_link.title
14.01.2018. МОЛОДЬ ДЕБАТУЄ для педради

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Молодь дебатує | Критичне мислення для розбудови демократії

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
молодь дебатує

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
критичне мислення

# data[].attributes.attachment_link.title
Молодь дебатує | Критичне мислення для розбудови демократії

# data[].attributes.attachment_link.description
Ініціатива спрямована на розвиток комунікативних навичок та критичного мислення молоді, дискутуючи на суспільно важливі теми.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тема дебатів - "Чи варто запровадити технологію анонімного доступу батьків до акаунтів дітей в соціальних мережах?". Двоє учасників виступають за, ще двоє - проти. У кожного є по дві хвилини для вступу і по одній - для висновку. Вільна дискусія з аргументами і запитаннями триває 12 хвилин.
"У соціальних мережах є групи, що погано впливають на дитячу психіку, наприклад, "Синій кит". За статистикою, сім із восьми дітей старше 12 років постійно користуються інтернетом, тобто кожного дня відвідують соціальні мережі, де можуть почерпнути шкідливу інформацію, - пояснює актуальність теми Максим Чеботарьов із Дніпра, учень спеціалізованої багатопрофільної школи №23 з поглибленим вивченням англійської мови.

Тому ми хочемо розробити спеціальне законодавство, яке буде регулювати питання доступу батьків до акаунтів дітей у соціальних мережах".

"Ви казали про спільноти, які закликають дітей до самогубства. Як на нас, ними повинна займатися Кіберполіція. Чому батьки мають виконувати їхню роботу?, - опонує йому Богдан Козлов із Запоріжжя, учень спеціалізованої школи-інтернату "Січовий колегіум".

Ми вважаємо таку технологію недоречною, оскільки це буде тотальний контроль над дитиною, що є неправильним, згідно зі статтею 163 Кримінального кодексу України. Кожна людина - дитина чи доросла - має право на особисте листування".

"За сімейним кодексом, батьки повинні оберігати дітей від загрози. Наша технологія щодо анонімного доступу зробить так, аби батьки могли і допомагати своїм дітям, і не втручатися в їхнє особисте життя, тобто підтримувати, контролюючи", - наводить аргумент за анонімний доступ Маргарита Юхименко з Миколаєва, учениця спеціалізованої школи №22 з поглибленим вивченням англійської мови.
"Вже існують спеціальні програми, так званий "батьківський контроль", які не користуються популярністю. Кафедрою превентивної роботи і соціальної політики ЮНЕСКО було проведено опитування, яке показало, що 76% батьків зовсім не знають, які сайти відвідують їхні діти.
Чи будуть батьки користуватися анонімним доступом, якщо навіть не знають, які сайти відвідують їхні діти?", - висловлюється проти анонімного доступу Катерина Діденко з Харкова, учениця санаторного навчально-виховного комплексу №1.

Так виглядає дискусія першої четвірки півфіналістів німецько-українського проекту " Молодь дебатує " у Харківському національному юридичному університеті імені Ярослава Мудрого. Сюди приїхали 16 переможців регіональних конкурсів у Львові, Житомирі, Миколаєві, Дніпрі, Донецькій, Харківській, Сумській та Запорізькій областях.

Проект "Молодь дебатує" з 2016-го раз на рік реалізовує німецька організація Internationales Haus Sonnenberg.

Вчителі із 25 шкіл у 8 регіонах України заздалегідь подали заявки, пройшли відбір та навчання. 20 жовтня в їхніх школах стартував перший етап дебатів, де взяли участь близько 400 учнів. Потім школярі змагалися на регіональному рівні - так відібрали 16 півфіналістів, по двоє від області. 9 та 10 грудня вони зустрілися на фінальних дебатах у Харкові.

Внесок у майбутнє дітей

За оцінками журі у фінал вийшли четверо учасників: Максим Чеботарьов із Дніпра, Дар'я Баглай із Краматорська, Володимир Сидоренко з Конотопа і Ярема-Лука Єлейко зі Львова. Змагаючись за перше місце в дебатах, вони обговорювали питання: "Чи потрібно замінити виборче право виборчим обов'язком в Україні з 2019 року?".

"Я відстоював точку зору з позиції "за", тобто виступав за те, що треба виборче право замінити виборчим обов'язком, аби всі ходили на вибори. Така точка зору зійшлася з моїми переконаннями, тому мені було цікаво її захищати", - розказує Максим Чеботарьов.

У дебатах він бере участь уже третій рік, у проекті "Молодь дебатує" - другий. Минулого разу він пройшов до півфіналу, а вже цього разу став всеукраїнським переможцем.

"Готуючись до дебатів, я консультувався з доктором юридичних наук, - каже Максим. - Також брав інформацію з інтернету, книг та монографій. Формулювати промову мені допомагала викладачка Світлана Феліксівна".

Перемозі свого учня Світлана Нетьосова не здивувалася: "Максим уже три роки займається дебатами, пройшов чимало ігор різного формату та рівня, тож має непоганий досвід. Цього разу, порівняно з минулим роком, він став більш впевненим у собі - це йому і допомогло".

"Дійсно ефективна підготовка до дебатів - лише через тренування, - переконана вчителька. - Разом із іншими школярами ми програємо різні теми та елементи дебатів - як проговорити актуальність, висновок, як дискутувати. Головне правило - поставити дитину в активну позицію, аби вона була зацікавлена в темі та впевнена в собі".

На думку Світлани Нетьосової, дебати є вагомим внеском у майбутнє дітей: "Це готує їх до життя, аби вони могли успішно навчатися в університеті, будувати кар'єру. Ще дебати важливі тим, що допомагають дітям робити свідомий вибір".

Друге місце посів Ярема-Лука Єлейко, третє розділили Дар'я Баглай і Володимир Сидоренко.

"Мені дуже сподобалося слухати думки гравців, те, як вони відстоюють власні переконання, а також вести дискусію, яка не включає агресію, - ділиться враженнями Ярема-Лука Єлейко. - Готуючись, я дізнався багато про теми, заявлені для дебатів. Я навчився більш структуровано подавати власну думку".

Усі учасники дебатів отримали подарунки, у тому числі книги Сергія Жадана з автографом, та побували на екскурсії Харковом.

Дебати задля демократії

У журі, що оцінювало виступи дебатантів, - Яна Григанська, українська переможниця " Jugend Debattiert International " 2006 року і тренерка для вчителів з методики "Jugend Debattiert".
"У київській школі №53, де я навчалася, було багато занять з німецької мови. Коли я навчалася в дев'ятому класі, нам запропонували конкурс дебатів німецькою. Я погодилася, аби розвинути свою мову. Пам'ятаю, що темою було "Чи треба заборонити куріння в громадських місцях?". На півфіналі обговорювали "Чи варто ввести російську як другу державну мову?". Я виступала за, а мої опонентки зі Львова були проти - то була гаряча дискусія!
Це і є тим, що робить дебати живими - актуальні теми та різні учасники".

Яна перемогла на національному рівні, на міжнародному у Франкфурті дійшла до півфіналу. "Я грала з представниками Литви, Латвії, Чехії та Німеччини. Теми були європейського рівня, наприклад, "Чи варто легалізувати одностатеві шлюби?", - згадує вона.

"Коли ти ще навчаєшся у школі, в тебе немає достатньо досвіду публічного виступу - того, чого навчають дебати. Спочатку ти готуєшся і виступаєш через силу, а потім настає час, коли тобі це дійсно подобається", - розмірковує Яна.

Дебати - це один із важливих елементів демократичних процесів у Європі та спосіб інтеграції України в європейську спільноту, переконана керівниця проекту Ольга Пішель.

"В Україні наразі дуже слабка політична культура. Ми знаємо, що відбувається у Верховній Раді, бачимо, що там немає поваги до опонента. Спосіб ухвалення рішень демократичним шляхом поки недостатньо розвинений. Тому, аби Україна стала європейською державою, дуже важливо навчити цьому громадян і, насамперед, дітей, - каже Ольга.

Бо сьогоднішні школярі - це ті, хто завтра обиратиме владу, ті, хто братимуть участь у розбудові громадянського суспільства".

Крім цього, дебати - це про зміни в українській освіті, вважає керівниці проекту "Молодь дебатує". "Не секрет, що наразі в освіті використовують ті методи, що були раніше, здебільшого авторитарні. Метод обговорення, живої та активної дискусії допомагає дітям чітко і правильно сформулювати свою позицію, обговорити теми, що хвилюють", - додає Ольга.

Німецька організація Internationales Haus Sonnenberg уже другий рік влаштовує дебати для українських школярів рідною мовою, аби поширювати серед них політичну освіту. Минулого року дебатували 113 учнів із восьми шкіл чотирьої регіонів країни, переможцем став Едуард Бєлоусов із Дніпра.
Ганна Соколова, спеціально для "Нової української школи" Фото: Віталій Сидоренко
"Наша організація була створена в післявоєнній Німеччині, коли в нашому суспільстві відчувалася велика напруга, - зазначає Віола фон Крамон-Таубадель, керівниця Internationales Haus Sonnenberg. - Одне з головних завдань організації полягає в політичній освіті німецького суспільства. З того часу ми працюємо не тільки в Німеччині, а й по всій Європі".

# data[].attributes.attachment_link.title
"Молодь дебатує". Як українські школярі навчаються через дискусію

# data[].attributes.attachment_link.description
Тема дебатів - "Чи варто запровадити технологію анонімного доступу батьків до акаунтів дітей в соціальних мережах?". Двоє учасників виступають за, ще двоє - проти. У кожного є по дві хвилини для вступу і по одній - для висновку. Вільна дискусія з аргументами і запитаннями триває 12 хвилин.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Студвей" вже розповідав, як виглядатимуть професії майбутнього. Навіть якщо жодна з них не припала вам до смаку - вихід є. Експерти Всесвітнього економічного форуму в Давосі озвучили ключові навички, які знадобляться вам для успішної кар'єри в 2020 році.

Ключові навички у 2015 та 2020 рр.

1. Комплексне розв'язання проблем

1. Комплексне розв'язання проблем

2. Взаємодія з людьми

2. Критичне мислення

3. Уміння керувати людьми

3. Креативність

4. Критичне мислення

4. Уміння керувати людьми

5. Уміння вести переговори

5. Взаємодія з людьми

6. Контроль якості

6. Емоційний інтелект

7. Орієнтація на клієнтів

7. Уміння формувати власну думку та приймати рішення

8. Уміння формувати власну думку та приймати рішення

8. Орієнтація на клієнтів

9. Уміння слухати й запитувати

9. Уміння вести переговори

10. Креативність

10. Гнучкість розуму (вміння швидко переключатися з однієї думки на іншу)

Реклама

Про що це говорить?

Якщо ви креативний і мислите нестандартно, то готуйтеся підкорювати простори всесвіту. Сучасні роботодавці дедалі частіше шукають не просто виконавців, а людей, які готові мислити поза шаблонами. Працівник майбутнього повинен бачити "крізь час" й втілювати в життя ідеї, котрі до нього ніхто не пропонував.

Звісно, пам'ятаючи при цьому про технологічну грамотність й емоційний інтелект. Другий потрібен для того, щоб не лише розуміти емоції, наміри й мотивацію людей, а й уміти скерувати їх у належне русло.

У ТОП навичок 2020 року ввійшла когнітивна гнучкість (або "гнучкість розуму") - уміння обмірковувати декілька речей одночасно. Цікаво, що у 2015 році цей пункт не був настільки значимим. Кожен, хто хоче дізнатися, чи наділа його природа такою здібністю, може пройти Тест Струпа.

5 з 10 навичок у рейтингу стосуються спілкування з людьми, вміння керувати, розуміти й домовлятися. Ще чотири пов'язані з особливостями мозку - здатністю приймати рішення, генерувати ідеї й креативити. Майбутнє - це період, коли головною цінністю стане мозок, емоції й розвиток. Якщо ви не знаєте, чим зайнятись у вільний час - досліджуйте характери людей та їхні потреби, насичуйте інтелект і буде вам щастя!

Майбутнє за предметною сферою

За словами генерального директора Microsoft Сатьї Наделли, до 2020 року компаніям-гігантам доведеться витрачати чималі гроші, аби "перевчити" старі кадри. Натомість, у науці, архітектурі, інженерії, математиці й сфері технологій триватиме справжня боротьба за таланти.

Відповідно, конкуренція тут буде найвищою. Для тих, хто ще не визначився з майбутньою професією, експерти радять орієнтуватися на предметну сферу, об'єднану абревіатурою STEM (Science, Technology, Engineering, Mathematics / Наука, Технології, Інженерія, Математика).

Цифрова революція - точка неповернення на ринку праці

З року в рік технології "з'їдатимуть" дедалі більше робочих місць. Частину "білих комірців", що сидять в офісах, замінять роботи. Цифрова революція спричинить кардинальний переворот на ринку праці.

Хоч будь-яка робота у найближчому майбутньому міститиме цифровий компонент, це не значить, що всі повинні бездоганно опанувати комп'ютерну справу. Технології стануть у нагоді, коли ви будете виробляти та вдосконалювати потрібні навички.

"Ця революція розділить людей на переможців і переможених. Наше завдання - зменшити кількість тих, хто програв", - каже президент Руанди Поль Кагаме. За його словами, протягом останніх десяти років, невелика Республіка в Центральній Африці зрушила з місця за рахунок технологій. Подібні процеси відбуваються у всіх країнах, що розвиваються.

Керівний директор Mahindra&Mahindra Ltd Ананд Махіндра не втримався від спокуси й провів аналогію до "Зоряних війн": "Ви ж знаєте, як можна використати "Силу". Якщо для добра, ви станете одним з Джедаїв, для зла - темною стороною Імперії. Вибір за вами".

Фото: sitebuilderreport.com/stock-up

Помилка в тексті? Виділи її, натисни Shift + Enter або клікни тут.

# data[].attributes.attachment_link.title
10 ключових навичок до 2020-го

# data[].attributes.attachment_link.description
"Студвей" вже розповідав, як виглядатимуть професії майбутнього. Навіть якщо жодна з них не припала вам до смаку - вихід є. Експерти Всесвітнього економічного форуму в Давосі озвучили ключові навички, які знадобляться вам для успішної кар'єри в 2020 році. 1. Комплексне розв'язання проблем 1. Комплексне розв'язання проблем 2. Взаємодія з людьми 2.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Аналізуючи результати цьогорічного зовнішнього незалежного оцінювання (ЗНО), ми побачили, що найкращі результати по усіх предметах отримали учні фізико-математичних класів. А ось українські філологи складають українську мову гірше, ніж учні хіміко-біологічних класів, фізматів та іноземні філологи.

Над матеріалом працювали: Влад Герасименко, Надя Кельм, Євгенія Дроздова

Цього року останній рік у школах існує система профільних класів із жорсткими "типовими навчальними планами", які вказують, скільки годин щотижня відводиться на кожен предмет.

З наступного навчального року (2018-2019 рр.) школи самі визначатимуть, скільки уроків віддати тому чи іншому предмету та зможуть комбінувати спеціалізацію на власний розсуд. Наприклад, можна буде зробити біолого-інформатичний клас, де більше уроків читатиметься з біології та інформатики. Це успішно практикується на Заході і є важливим кроком в бік максимальної автономії шкіл.

На графіці результати ЗНО учнів класів з різною спеціалізацією. Класи без спеціалізації позначені, як "універсальні".

Пік праворуч означає кількість учнів, які здають ЗНО по цьому предмету на високі бали. Пік ліворуч - кількість учнів, які не подолали прохідний поріг і отримали нуль балів.
Щоб збільшити графіку клікайте на неї

Феномен найкращих результатів від учнів фізико-математичних класів, яку ми побачили аналізуючи свіжі результати ЗНО пояснює експертка аналітичного центру "CEDOS" Ірина Когут:
"Математичний клас може мати девʼять годин математики на тиждень, а клас української філології, навпаки, вісім годин мови і три години математики.

Проте результати ЗНО часто обумовлені не тільки кількістю годин на вивчення предмету, але й стартовим рівнем підготовки учнів.

Природничо-математичні профілі, як то математичний, фізико-математичний, хіміко-біологічний зазвичай обирають у школах, де є кілька профілів. Тож до таких класів свідомо ідуть діти, що здатні потягнути це навантаження. Відповідно, це сильні учні, які показують найкращі результати і з інших предметів, зокрема з української мови.

Чим більш вимогливою або престижною є спеціалізація, тим сильніші діти її обирають

Також існують різні форми співбесіди чи вступних тестувань при переході до старшої школи. Це стосується, насамперед, гімназій та ліцеїв, але практикується подекуди і у загальноосвітніх школах. Діти, які налаштовані іти на такий виклик, теж зазвичай мають високий загальний результат. Аналогічна ситуація з іноземною філологією, яку часто обирають в престижних школах, де учні через власні або батьківські амбіції хочуть поглиблено вчити англійську.

Чим більш вимогливою або престижною є спеціалізація, тим сильніші діти її обирають.

Для класів, що не можуть визначитись зі спеціалізацією, існує універсальний профіль. Проте, якщо клас хоче мати бодай якийсь профіль, але у дітей немає виражених бажань чи здібностей, або ж інтереси дуже різні, обирають українську філологію як нейтральний і нескладний варіант".

# data[].attributes.attachment_link.title
Результати ЗНО. Учні фізматів складають українську краще, ніж учні з класів української філології (ІНФОГРАФІКА)

# data[].attributes.attachment_link.description
Аналізуючи результати цьогорічного зовнішнього незалежного оцінювання (ЗНО), ми побачили, що найкращі результати по усіх предметах отримали учні фізико-математичних класів. А ось українські філологи складають українську мову гірше, ніж учні хіміко-біологічних класів, фізматів та іноземні філологи.

# data[].attributes.attachment_link.title
06.11.2017. Правила оцінювання дебатів - для журі

# data[].attributes.attachment_link.title
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ до ЗБОРІВ     

# data[].attributes.attachment_link.title
13.01.2018. Участь батьків в освіті дитини. Аналіз світового досвіду

# data[].attributes.attachment_link.title
21.01.2018. Віртуальна учительська як засіб мережевої взаємодії адміністрації та вчителів

# data[].attributes.headline
Дебати як інструмент розвитку критичного мислення учнів

# data[].attributes.subject
Дебати як інструмент розвитку критичного мислення учнів

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
критичне мислення

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щодня життя підкидає нам чимало питань і проблем, які вимагають наших відповідей та ефективних рішень. Деякі з них прості, а деякі - не зовсім: Як заощадити, не втрачаючи якості життя? За якого політика варто проголосувати? У який банк краще покласти гроші на депозит? Де і як знайти достойну роботу?.. Щоб обрати найкраще з рішень, слід увімкнути критичне мислення - це особливо результативний спосіб.

Людина, яка володіє критичним мисленням:

- легко знаходить потрібну й важливу інформацію, може її перевірити;
- уважно вивчає усі можливості;
- прискіпливо оцінює кожен варіант й робить власний вибір;

Для чого це вам потрібно?

Критичне мислення дає інструменти, щоб зробити власне життя більш осмисленим і успішним.

Критично мислячі люди:

- інтелектуально незалежні;
- чесні самі з собою;
- ними неможливо маніпулювати;

Вони уміють:

- перемагати сумніви;
- ставити правильні запитання;
- шукати і бачити зв'язки між явищами і вчинками людей;
- вибудовувати судження на доказах;

Є різні способи навчитись критично мислити. Більшість з них ви знайдете у матеріалах нашої платформи. Ці способи, певно, не викорінять цілком складні проблеми з вашого життя, але допоможуть приймати більше правильних рішень.

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке критичне мислення і для чого воно потрібне?

# data[].attributes.attachment_link.description
Щодня життя підкидає нам чимало питань і проблем, які вимагають наших відповідей та ефективних рішень. Деякі з них прості, а деякі - не зовсім: Як заощадити, не втрачаючи якості життя? За якого політика варто проголосувати? У який банк краще покласти гроші на депозит? Де і як знайти достойну роботу?..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З вересня 2017 року Южноукраїнська гімназія №1 стала учасником німецько-українського проекту "Молодь дебатує". Цей проект реалізується у партнерстві з організацією Internationales Haus Sonnenberg (Німеччина), що сприяє міжнародному співробітництву та демократичній освіті, та EdCamp Ukraine, яка зібрала навколо себе спільноту відповідального вчительства в Україні, за фінансової підтримки Міністерства закордонних справ ФНР за методичної підтримки "Jugend debattiert".

Ознайомлення з методикою ведення дебатів та безпосередня участь у процесі переконання себе та інших учасників у позиціях "Pro" і "Contra" щодо актуальних для обговорення питань покликано формувати в учнів сучасний світогляд, розвивати критичне мислення та комунікативні навички. Поширення цього проекту гарантовано сприятиме демократичному розвитку в наших містах, областях, країні.

На даний момент учасниками проекту є 24 середні навчальні заклади України, в яких системно проводяться тренування з ведення дебатів, здійснюються "поїздки дружби" для взаємонавчання в інші міста та області України та проводяться змагання для визначення найпереконливіших дебатантів.

На регіональному етапі у місті Миколаєві Южноукраїнську гімназію представляли учні 7(11)-х класів: Юркевич Дар'я і Ніконов Олександр. Під час дебатів з питання "Чи слід в Україні ввести рік обов'язкової соціальної служби для випускників школи?" вони впевнено відстоювали позицію "Contra", яку їм було визначено шляхом жеребкування. Журі на чолі з координаторкою проекту в Україні Ольгою Пішель (Німеччина) відмітили серйозну підготовку наших учасників до змагань та визнали "дебют" Южноукраїнської команди успішним. Було наголошено, що "гімназисти своїм виступом довели "правильність" їх відбору для участі у проекті серед багатьох інших навчальних закладів". Такі слова є натхненням для подальших тренувань та залучення до дебатного руху все більше учнів.

Поїздка на регіональні змагання стала значною подією для учасників факультативу "Ведення дебатів" під керівництвом Коломійчук Тетяни Павлівни. Окрема подяка учениці 7(11)-А класу Дмух Єві за музичний супровід заходу.

9 і 10 грудня у місті Харкові відбудуться півфінал і фінал Всеукраїнських змагань "Молодь дебатує", які обов'язково відвідують гімназисти для отримання безцінного досвіду та спілкування з учасниками проекту з усієї країни!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Мария Владимировна

# data[].attributes.attachment_link.title
Гімназія №1 м. Южноукраїнськ - Регіональний етап Молодь дебатує

# data[].attributes.attachment_link.description
З вересня 2017 року Южноукраїнська гімназія №1 стала учасником німецько-українського проекту "Молодь дебатує". Цей проект реалізується у партнерстві з організацією Internationales Haus Sonnenberg (Німеччина), що сприяє міжнародному співробітництву та демократичній освіті, та EdCamp Ukraine, яка зібрала навколо себе спільноту відповідального вчительства в Україні, за фінансової підтримки Міністерства закордонних справ ФНР за методичної підтримки "Jugend debattiert".