# data[].attributes.body
Arbejdsforhold

Arbejdsforholdene på fabrikker var dårlige, ingen sikkerhedsudstyr

Skulle arbejde 16 timer om dagen

Flere kvinder arbejde fordi de skulle have mindre i løn

Bormuldsfabrikkerne var fugtigt, så det var ofte de fik lungebetændelse

I England kunne efterspurgte faguddannede i miden af 1800 tallet i visse tilfælde tjene 3 til 4 gange så meget, som en ufaglært men i almindelig var forskellen betydelig mindre.

Kvindernes lønninger var altid lavere end mændenes, og børnenes betydelig mindre, i almindelighed levede en arbejder familie i det meste af 1800 tallet i middelklassen.

De var afhængige af at både hustruen og børnene arbejdede

Industri virksomheder benyttede sig i højere grad af Børne og kvinde arbejde, end de gamle håndværkervirksomheder.

Omkring 1840 blev der i England brugt børn ned til 5 - 6 år i kulminerne de små børn opgave var at åbne og lukke dørene i minegangene 12 timer i træk, i total mørke.

De brugte tit forældreløse børn, da børnehjemmene bare sendte børnene til fabrikkerne så de kunne arbejde.

2 gange før har de prøvet at få sat en aldersgrænse på, for hvornår børn måtte begynde at arbejde, men i 1833 blev der sat en aldersgrænse på, som gjorde at de først måtte begynde at arbejde fra var de 9 år.

Lovgivning om arbejde

I 1942 kom der en minelov, som sagde, at det kun var mænd og drenge over 10 der måtte beskæftige sig med minearbejde under jorden.

I 1848 der blev sat en grænse på arbejdstiden for kvinder og drenge under 18, på 10 timer om dagen.

1878 fabrik og værkstedslov, ingen kvinder skulle arbejde mere en 60 timer om ugen, ingen børn under 10, fabrikkerne skulle bruge sikkerhedsudstyr, og indførte spisetider, dækkede alle fabrikker og værksteder.

Arbejderne kunne komme i fagforening.

Arbejderbevægelser og deres politiske indflydelse

Fagforening forbudt ved lov fra 1799 - 1878

Den engelske arbejderbevægelse samledes i "The independent Labour party " som fik sit parlamentariske gennembrud i 1906, da det vandt 20 pladser i det britiske underhus.

" Tysklands socialistiske Arbejderparti kræver som grundlag for staten: Almindelig, lige, direkte valg- og stemmeret med hemmelig og obligatorisk stemmeafgivning for alle statsborgere for det tyvende år.

Fabriksejere prøvede lovgivningen, nogle ville beholde vilkårene som de var, mens andre ville forbedre dem.

# data[].attributes.body
Arbejdsforhold:
I årene 1910 var der 2 milioner børn under 16 år, der arbejdede i industrien. I de amerikanske Syd stater udgiver børnene 30% af arbejdet.
Kvinder og børn var billigere arbejdskraft og det var nemt at presse børnene ind på små pladser.
Børn kunne komme ind snævre steder og var derfor ekstremt praktiske at have på et arbejdsmarked.

Lovgivning om arbejde
I USA var fabrikslovgivning overladt til de enkelte stater. Den liberalistiske tænkning var meget dominerende og undlod derfor delstaterne stort set at lovgive.
I 1916 vedtog den amerikanske kongres en lov, der forbød lønarbejde for børn under 16 år, men den blev ikke godkendt.
I de følgende år vedtog en del enkeltstater begrænsninger i børnearbejde, og antallet af børn i industrien faldt markant. Først i 1938 blev der på forbundsplan (dvs. for hele USA) ved lov gennemført en aldersgrænse på 14 år for børnearbejde.

Arbejderbevægelsen:
I USA var fagforeningerne blevet gjort lovlige i 1842.
Men de blev modarbejdet eller ligefrem forfulgt af myndighederne langt op i det tyvende århundrede. Arbejdsgivere hyrede private vagtkorps, som de satte ind imod strejkende arbejdere, og i arbejdskonflikter tog myndighederne og politiet rutinemæssigt arbejdsgivernes parti.
Der blev ikke handlet på deres vegne og der var uorden i arbejdsmakdessystemet.

# data[].attributes.headline
England  Årsager til industrialiseringen:•	Befolkningsvækst, da der kom flere mennesker til, have man dermed også flere at skulle brødføde og beskæftige, hvilket førte til at man skulle producere mere og mere, samt skabe flere arbejdspladser. Urbanisering, flere folk flyttede fra landet og ind mod byerne, så byerne voksede sig større og flere byer kom til. •	Arbejdskraft til rådighed for produktionen.•	Kapital til investeringer i bygninger til fabrikkerne og til maskinerne.•	Adgang til nødvendige råvarer.•	Der skal være teknologi til rådighed, som gør det muligt at producere varerne i store mængder, altså teknologi til masseproduktion. •	Det var en oplysende tid og folk investerede mere, og samtidig med en forbedring i aktiemarkedet. Særlige kendetegn ved det pågældende lands industrialisering:•	Teknologiske udvikling. Dampmaskinen, jernskinner, damptog og Spinning Jenny osv. •	Tekstil, bomuld, får marker. •	Jern, våben, jernbaner, tog osv.  Selve Industrialiseringen:•	Den industrielle revolution begyndte i Storbritannien, England var nu en stormagt.•	Industrialiseringens forudsætninger var, jern og kul som blev til en meget vigtig energikilde, som medførte en ændring af det engelske samfund.•	I kul og bommulds produktionen var England det land der klarede sig bedst, de slog samtlige konkurrenter.•	I 1775 konstruerede James Watt fra Skotland en praktisk anvendelig dampmaskine. Denne dampmaskine blev så et symbol på den første industrialisering. •	James Watts dampmaskine satte så i gang i mekaniseringen af tekstilindustrien og minedriften. Som der så blev til en forudsætning for transportrevolutionen med jernbanerne som blev den vigtigste fornyelse, i og med at det gjorde det meget lettere at sende sine varer og hente varer. •	Går vi til slutningen af 1800’tallet kom vi til fase to i industrialiseringen, hvor dampmaskinen blev suppleret med en gasmaskine. Altså i fase to blev de teknologiske fremskridt markant større, der kom elektriciteten blev i 19879 anvendelig som energikilde. Konsekvenser af industrialiseringen:•	I og med befolkningsvæksten steg og pengene blev mindre til at brødføde alle, og hygiejnen ikke var den bedste, der manglede plads til alle. Stor fattigdom huserede, hvilket resulterede i en del dødsfald. •	I selve industrialiseringen blev der brændt rigtig meget kul som blev årsag til forurening. Hvilket resulterede i følgende sygedomme, dysenteri, tuberkulose og kolera.

# data[].attributes.subject
England  Årsager til industrialiseringen:•	Befolkningsvækst, da der kom flere mennesker til, have man dermed også flere at skulle brødføde og beskæftige, hvilket førte til at man skulle producere mere og mere, samt skabe flere arbejdspladser. Urbanisering, flere folk flyttede fra landet og ind mod byerne, så byerne voksede sig større og flere byer kom til. •	Arbejdskraft til rådighed for produktionen.•	Kapital til investeringer i bygninger til fabrikkerne og til maskinerne.•	Adgang til nødvendige råvarer.•	Der skal være teknologi til rådighed, som gør det muligt at producere varerne i store mængder, altså teknologi til masseproduktion. •	Det var en oplysende tid og folk investerede mere, og samtidig med en forbedring i aktiemarkedet. Særlige kendetegn ved det pågældende lands industrialisering:•	Teknologiske udvikling. Dampmaskinen, jernskinner, damptog og Spinning Jenny osv. •	Tekstil, bomuld, får marker. •	Jern, våben, jernbaner, tog osv.  Selve Industrialiseringen:•	Den industrielle revolution begyndte i Storbritannien, England var nu en stormagt.•	Industrialiseringens forudsætninger var, jern og kul som blev til en meget vigtig energikilde, som medførte en ændring af det engelske samfund.•	I kul og bommulds produktionen var England det land der klarede sig bedst, de slog samtlige konkurrenter.•	I 1775 konstruerede James Watt fra Skotland en praktisk anvendelig dampmaskine. Denne dampmaskine blev så et symbol på den første industrialisering. •	James Watts dampmaskine satte så i gang i mekaniseringen af tekstilindustrien og minedriften. Som der så blev til en forudsætning for transportrevolutionen med jernbanerne som blev den vigtigste fornyelse, i og med at det gjorde det meget lettere at sende sine varer og hente varer. •	Går vi til slutningen af 1800’tallet kom vi til fase to i industrialiseringen, hvor dampmaskinen blev suppleret med en gasmaskine. Altså i fase to blev de teknologiske fremskridt markant større, der kom elektriciteten blev i 19879 anvendelig som energikilde. Konsekvenser af industrialiseringen:•	I og med befolkningsvæksten steg og pengene blev mindre til at brødføde alle, og hygiejnen ikke var den bedste, der manglede plads til alle. Stor fattigdom huserede, hvilket resulterede i en del dødsfald. •	I selve industrialiseringen blev der brændt rigtig meget kul som blev årsag til forurening. Hvilket resulterede i følgende sygedomme, dysenteri, tuberkulose og kolera.

# data[].attributes.body
Industrialiseringen:

I USA startede industrialiseringen stille ud i 1800 tallet. Det var først i 1850 at det gik hurtigt for sig og på bare 50 år, var befolkningstallet steget fra 23 millioner til 76 milioner.

Årsager og kendetegn:

-          Landbruget. Dette var også USA’s vigtigste erhverv.
- der var landbrugs jord i næsten ubegrænset mængder.
Mange flere forsyninger.

-          Industrialiseringen var bedre i Nord America, da der var et større varieret landskab som skabte ressourcer.

-          Borgerkrigen (1861-1865). Denne krig førte til ødelæggelser i syd. Dette betød en industriel vækst i nord.

-          Protektionistisk told politik: Er godt for industrien, da du kan regulere marked og told. Så der stadig kan blive solgt vare.  Her støtter man sit eget hjemme marked, Lige som i Frankrig.

-          STOR INDVANDRING FRA EUROAPA TIL USA. - Dette betød at der kom nye forsyninger af arbejdskraft.

-          I 1860 havde USA 49.000 km. jernbanelinje, og man regner med, at der var beskæftiget ca. 1,3 millioner arbejdere i industrien.

-          I 1869 blev den første jernebane forbindelse fra atlanterhavskysten til Stillehavs kysten færdig bygget.

-          Teknologisk udvikling:

·       Driften af eldrevne sportsvogne gav grundlag for en helt ny industri.

·       Olie industrien var i 1900 tallet vokset til en kæmpe industri.

·       I 1909 serie producerede Henry Ford en enkelt og billige bil som alle havde råd til. Denne samlebånds funktion blev efterfølgende brugt i mange andre lande.

·       Den amerikanske mentalitet- individualisme, hårdt arbejde, mod vilje, THE AMERICAN DREAM!

Konsekvenser:

-          Borgerkrig

-          Førte til ødelæggelser i syd, men industriel vækst i nord. OG dette var godt for industrialiseringen.

-          Efter borger krigen blev sydstaterne et fattigt geografisk region. Da der nu var meget lidt industri. Og slave industrien Boy cuttes og de mister deres arbejdskraft ved bomuld.

-          Højt dødstal på baggrund af krigen.

-          Grundt en drastisk ændring kom mange i klemme i samfundet. Og nogle fik det økonomisk hårdt.

-          Arbejdskraften blev dyre (da man ikke længere brugte slaver).

# data[].attributes.body
Årsager til industrialisering

Den tyske industrialisering begyndte ved jernbanebyggeriet, hvor man havde den første jernbane færdig i 1835. Tyskland havde inden 1800’tallet været delt i mange stater, man samlede staterne efter den fransk-tyske krigs afslutning i 1871. Efter krigen, måtte Frankrig betale Tyskland en krigsskadeerstatningen, Som senere udgjorde Tysklands kapital. Tyskland blev herefter en stormagt med 41 millioner indbyggere.

Særlige kendetegn ved det pågældende lands industrialisering

Tysklands kendetegn var deres store hjemmemarked, samt bankernes og statens aktive medvirken.

Tyskland rådede over store forekomster af jern og kul, og havde også gode håndværkere.

Tyskland blev førende indenfor mange forskellige industrier ved hjælp fra bl.a. videnskaben.

”Die Gründerzeit” er hvad historikerne kalder det tyske industrielle gennembrud. Det var i denne periode, at mange store tyske industrivirksomheder blev etableret. Fx bilindustrien Dailmler og Benz i 1885, hvor man begyndte at producere benzindrevne køretøjer.

Årtier efter Tysklands samling nåede de op på at investere 10% af deres nationalindkomst, hvilket var afgørende for, den industrielle ”Take-off” – Walter Rostow, Amerikansk økonomoms teori.

Selve industrialiseringen

I slutningen af 1800’tallet anvendes kemisk og fysisk forskning direkte i udviklingen af nye industriprodukter og nye produktionsteknologier.

Bankerne oprettede aktieselvskaber, og var medejer i mange store virksomheder. Staten beskyttede industrien ved at pålægge told på udenlandske varer, samt støttede de industrivirksomheder, der havde militær betydning.

Konsekvenser af industrialiseringen
Tyskland går fra at være en masse små splittede stater, til ét stort samlet rige, som så senere hen bliver til en stormagt som konsekvens af industrialiseringen.

Arbejdsforholdene:

I Tyskland kunne efterspurgt faguddannede tjene 3-4 gange så meget som en ufaglært. I almindelighed var lønforskellen dog betydeligt mindre. Kvindernes løn var altid lavere end mændenes og børnenes var endnu lavere. Generelt var en familie afhængig af at alle arbejdede.

Hos arbejdet i industrien var arbejdsdagen ofte 12-14 timer, de var underlagt stram disciplin, og overtrædelser blev straffet med bøde eller afskedigelse.

Arbejdet på landet ar lidt mere frit.

I begyndelsen af 1800’tallet blev der fremlagt et lovforslag, der skulle formindske arbejdsløsheden og formindske børnearbejde. Denne slags lovforslag mødte altid modstand, med argumenter som at staten ikke skulle blande sig og der var nogen som også argumenterede for hensynstagende til virksomhedernes drift og økonomi. Et 3. Argument, der ofte blev brugt var at arbejde var godt for børn, fordi det virkede opdragende og disciplinerende. Der var desuden nogle, der mente at arbejdsfamilierne ikke kunne undvære indtægterne fra de lange arbejdstider og børnearbejde.

Lovgivning om arbejde:

I Tyskland fik arbejdsgiverne i år 1900 ret til at indgå kollektiv overenskomster. Der blev desuden oprettet en særlig domstol, der skulle tage stilling til konflikter på arbejdsmarkedet. (Vi har i DK noget lign. som vi kalder for arbejdsretten.)

Arbejdsbevægelser og deres politiske indflydelse:

I Tyskland blev der lavet en lov, socialistloven, mod arbejdsorganisering i 1878. Denne lov blev ophævet i 1890. I 1891 fik man en generel arbejderbeskyttelseslov. Det var den, der satte grænser for kvinders arbejdstid og forbød brugen af børn under 13 år i industrien.

Tyskeren Ferdinand Lassalle (1825-1865) ville opnå socialisme gennem arbejdernes voksende indflydelse på statsmagten.

Efterhånden som man i de industrielle lande fik indført stemmeret for alle, ville arbejderne få større chance for at få magten i parlamentet, og derved kunne de få chancen for at reformere samfundet.

I Tyskland blev socialdemokraterne dannet i 1869 og i 1890 fik de 20% af stemmerne ved valget til rigsdagen.

# data[].attributes.body
Industrialisering i danmark startede i slutningen 1800-tallet.

Årsager til industrialisering:
Danmark nød godt af den industrielle udvikling i Storbritannien og det øvrige Nord- og Vesteuropa. fra 1830 - til 1870 blev værdien af korneksporten firedoblet, og halvdelen af eksporten gik til Storbritannien. og da danmark ikke selv havde de råvare som var udgangspunktet i industrialiseringen, skete den økonomiske frem der ved i sted for i landbrugt og forarbejdning af landbrugs produkter hvor mennesker og byen blive danne rundt om andelsmejeri.

Særlige kendetegn ved Danmarks industrialisering:
Landbrugsproduktion og her ved behandling af de produkter der kom af produktion og videre salg af denne til andre lande.
Herunder kom der i 1882 i andelsmejerier hvor mælk blev lavet om til smør ved hjælp af ny udviklet teknologi, centrifugen, og andelsslagterier hvor der blev fremstillet flæsk til de engelske markeder, altså animalsk produktion.

Selve industrialsering:
I danmark startede man med at havde høj landbrugs industri men senere hen begyndte hjemmemarkedsindustri (det bliver lavet af danskere, til danskere), og de fabrikker var, tekstilfabrikker, jernstøberier, maskinfabrikker der producerer redskaber til blandt andet, bryggerier, garverier og sæbefabrikker. Alt dette gjorde det muligt at lave fabriksproduktion af varer, der ellers havde været håndværksfremstillet

Konserkvenser af industrialisering:
konsekvenser for dem bliver at der ser en fordelling i landet mellem stor byer og landsbyer altså urbanisering. her ud over kommer der jernbaner og stationens byer her ved sker der infrastruktur. og det resulter i at det danske landkort forandre sig prg op starting af nye byer og samfund, som resultat bliver markene mindre

Arbejdsforhold:
i forhold til landbrug bar fabrik og mine arbejder mere ensformigt, monotont og disciplineret, og arbejderne måtte indordne sig under arbejdstempoet og respektere præcise arbejdstider og bestemte ensidigt regler for arbejdspladsen. overtrædelser straffedes med bøder afskedigelse eller forlænget arbejdestid , en typisk arbejdes dag var på 12-14 timer i danmark var det 11,4 timer når man modregnet spisepauser, i 1914 blev den reduceret til 9,4. en normal arbejdes uge var på 7 dag indtil omkrig begyndelsen af 1900 tallet var man fik fri søndag, og de kirkelige helligedage.

i 1873 var 2500 børn under 14 år beskæftiget i industrien - halvdelen af dem på tobaksfabrikkerne, af de 2500 var kun 384 drenge og 50 piger under 10 år.

kvinder og børn var billige arbejdskraft, og børn blev specielt brugt da de kunne arbejde på meget snæver plads de kunne bla kravle under maskiner, ned gemmen skorstene

Lovgivning:
i 1860 var børne dødenligheden oppe på 75% i de værste slumområder hvilket resulteret i at 1873 kom den første fabrikslov der sagde at anvendelse af børn under 10 år til fabriksarbejde var forbudt. senere i 1913 var det helt forbudt at anvende børn i den skole pligtige alder i industrien.

1899 fik fagforbundet lavet en aftale hvor der blev fastsat regler for forhandlinger mellem arbejdesgivere og fagforeninger om løn og arbejdstid og for, hvornår og hvordan fagforeningerne måtte iværksætte strejker.

Arbejderbevægelser og deres politiske indflydelse:
Louis Pio og andre ledere blev i 1872 idømt fængselsstraffe, fordi de ikke aflyste en demonstration, som myndighederne havde forbudt. Det satte den danske arbejderbevægelse tilbage i udvikling. Efter at Pio i 1876 var blevet bestukket af politiet til at rejse til Amerika, blev bevægelsen delt i en fagbevægelse og et politisk parti, Socialdemokratiet. I de følgende årtier voksede både parti og fagbevægelse stabilt. Det blev i stigende grad en anerkendt del af det politiske system. I 1890 fik det 7% af stemmerne ved Folketingsvalget, i 1906 hele 26% og i 1924 var det Folketingets største parti med 36% af stemmerne og dannede regering.