# data[].attributes.body
See reklaam on mõeldud vanematele inimestele. Nende eesmärk on huvi ja usalduse äratamine võimalikus ostjas ning seeläbi toote müümine.

# data[].attributes.body
Veebilehe haldaja on Postimees. Artikli autor on Lenel Karu tegeleb reporteritööga. Viimati on lehte uuendatud 24. september 2021, 11:44

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Kui eelnevalt on manustatud AstraZenecat, siis võib kolmanda doosina manustada Pfizer/BioNTech või Moderna vaktsiini," ütleb terviseameti kommunikatsioonispetsialist Kirsi Pruudel.

Jansseni ühedoosilise vaktsiiniga poogitud saavad immuunpuudulikkusega inimeste Covid-19 vastase vaktsiini lisadoosiga vaktsineerimise juhendi järgi samuti Pfizer/BioNTech või Moderna vaktsiini.

Kui kuur on läbitud kindla tootja mRNA vaktsiiniga, on soovitav lisadoos manustada sama tootja mRNA vaktsiiniga. Arsti otsusel ja patsiendi nõusolekul on põhimõtteliselt võimalik ka mRNA vaktsiinide kombineerimine, kuid kuna uuringu- ja teadusandmeid selle kohta ei ole, ei ole võimalik sellekohast ametlikku soovitust praegu anda.

Juhendi kohaselt võib lisadoosi manustada mitte varem kui 28 päeva möödumisel pärast teist doosi ja ühedoosilise vaktsiini puhul mitte varem kui 28 päeva möödumisel pärast esimest doosi.

Juhul, kui patsient on eelnevalt vaktsineeritud (pooliku või täiskuuriga) ja seejärel haigestunud Covid-19sse või vastupidi, võib lisadoosi manustada mitte varem kui 28 päeva pärast tervenemist või viimase Covid-19 vaktsiinidoosi manustamist.

Sihtrühmad, kes Covid-19 vaktsiini lisadoosi vajavad

Nõrgestatud immuunsusega sihtrühmad, kellest osadele patsientidele on lisadoosi tegemine näidustatud:

luuüdi siirdamise läbinud patsiendid (viimase kahe aasta jooksul või kui immuunsupressiivsel ravil);

mõõduka või raske primaarse immuunpuudulikkusega patsiendid;

aktiivravil hematoloogilise kasvajaga patsiendid;

onkospetsiifilisel aktiivravil olevad soliidtuumoriga patsiendid;

soliidorgani transplantatsiooni järgne patsient, kes saab immuunsupresseerivat ravi;

püsivalt kõrges doosis glükokortikoidravi (20mg/d prednisolooni või selle ekvivalent) või püsivalt muud immuunsupresseerivat ravi saavad patsiendid;

madala CD4+ väärtusega (<200) HIV-positiivsed.

Allikas: Terviseamet

# data[].attributes.attachment_link.title
Millise vaktsiini lisadoosi saavad eelnevalt AstraZenecaga poogitud?

# data[].attributes.attachment_link.description
Eestis otsustas immunoprofülaktika ekspertkomisjon septembris, et teatud immuunpuudulikkuse seisunditega inimestele - neile, kellel esmase kuuri tulemusena eeldatavasti ei tekkinud piisavat immuunvastust - võib soovitada Covid-19 vaktsiini lisadoosi. Aasta alguses laialdaselt süstitud AstraZeneca vaktsiini enam Eestis ei kasutata - millise kaitsesüsti saavad nüüd eelnevalt sellega vaktsineeritud?

# data[].attributes.body
2019 - 1199 Meest, 867 Naist Tartu Maakond.
94 Meest, 131 Naist Valga Maakond.
2017 - 409 Meest, 473 Naist Tartu Maakond.
44 Meest, 61 Naist Valga maakond.

On tõusnud

# data[].attributes.body
2000 - 65,86 Mehed, 76,34 Naised
2010 - 70,84 Mehed, 80,54 Naised
2020 - 74,36 Mehed, 82,77 Naised.

Mõlemal sool on parem tervis.

# data[].attributes.body
1. Suitsetamise mõju suule võib põhjeneda näiteks igemete paistetust, valulikkust, kergesti tekkivat veritsust ja palju muud
2. 90% kopsuvähijuhtudest on seotud tubaka tarvitamisega
3. Tagajärjeks on suurem tõenäosus vähi tekkeks.

# data[].attributes.body
1. Narkootikumid häirivad aju tööd
2. Narkootikumide tarvitamine võib suurendada riski sattuda ohvriks või vastupidi, panna toime tegusid, mis muudavad inimese enda või teiste jaoks ohtlikuks.
3. Narkootikumid võivad organismi tööd stimuleerida (nt panna südame kiiremini tööle, tõsta vererõhku, kiirendada hingamist jne)