# data[].attributes.body
Landloven: Opret skoler på landet,
Byloven: Lav frivillig hjemmeundervisning i byerne

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I middelalderen var uddannelse forbeholdt de få i kraft af et standssamfund og en feudal samfundsstruktur og -økonomi, der ikke var indrettet til uddannelse og social opstigning for den brede befolkning. I perioden ca. 1500 til 1700 ændrede de økonomiske magtforhold sig imidlertid, og den middelalderlige naturalieøkonomi blev erstattet af en dynamisk markedsøkonomi. Christian 2. forsøgte sig med ret omfattende reformer, herunder Landloven og Byloven, som tilsammen udgjorde en egentlig rigslov. Lovene greb regulerende ind i de fleste af samfundslivets områder, herunder skoleområdet, hvor Christian 2. tog initiativ til, at den bredere befolkning skulle modtage undervisning. Loven tiltænkte vel at mærke frivillig skolegang - ikke undervisningspligt. Præster og degne skulle undervise børn på landet i den kristne lære samt læsning, skrivning og regning, mens loven lagde op til, at borgerne i købstæderne oprettede skoler eller hjemmeunderviste deres børn. Christian 2.s kapitel om skolegang vidner om, at det kristne liv var centralt i tilværelsen, og det må derudover ses i lyset af hans generelt positive holdning over for borgere og bønder frem for adelen. Lovene indebar i deres helhed en udbygning af centralmagtens indflydelse på samfundet og var i den forstand progressive og forud for deres tid. Af samme grund fik de en kort levetid. Efter at have fordrevet Christian 2. i 1523 brændte adelen lovene.
125de capitel.
Om Börn som gaa tiil Skole.
Bönder, som ville hafue theris Börn til Skole, sende thennom udt til Kiöbstederne och lade thennom ther fra en Döör och til en anden [och] bede Almusse for Gudtz Skyldt, huilchet hereffter ey mere saa schee schall. Vill nogen haffue synne Börn til Skole, tha schulle the sette thennom til theris Sognepræst, Sognedegn, eller nogen anden ther utii Byen, som lerde ere, och schulle the först lere Pater noster, Ave Maria, och Credo &c. paa dansche, saa the thennom vell kunde lesse och understaa, och siden at lere at lesse och schrifue paa dansche. Vil nogen hafue theris Börn til Schole uti Kiöbstederne, som vil blifue Prest och vedt Kirchen, schulle thennom self besörge met Kost, och hues the Behof haffue, och schall Scholemesteren lere thennom thisse Böger, som herefter staar, som er Grammatica, Terentius[1], Virgilius[2], in opusculo Ciceronis[3], in historiis, in dialectica aliqua synceriori[4], in lectione veteris testamenti[5], efftersom then Ordinancie ydermere uduiser, the nu schulle hafue uti Scholen uti vore Kiöbsteder.
Ordforklaringer m.m.

# data[].attributes.attachment_link.title
Christian 2.s Landlov: 125de Capitel: Om Börn som gaa tiil Skole

# data[].attributes.attachment_link.description
I middelalderen var uddannelse forbeholdt de få i kraft af et standssamfund og en feudal samfundsstruktur og -økonomi, der ikke var indrettet til uddannelse og social opstigning for den brede befolkning. I perioden ca. 1500 til 1700 ændrede de økonomiske magtforhold sig imidlertid, og den middelalderlige naturalieøkonomi blev erstattet af en dynamisk markedsøkonomi.

# data[].attributes.body
Skolepligt for alle fra 5 år
Degnene stod for skolen
Lærebogen var "den lille katekismus"

# data[].attributes.attachment_link.title
Forordning om Skolerne på Landet i Danmark, 23. januar 1739

# data[].attributes.body
Godsejerne gad ikke betale for skolerne

# data[].attributes.body
Oplysningenstiden, og ønsket om vækst skabte denne lov.
Børn fra 7 år til konfirmationsalderen, skulle gå i skole.
Børn på landet skulle gå i skole hver anden dag.
Børn i byerne skulle gå i skole hver dag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Anordning for Almue-Skolevæsenet paa Landet i Danmark, 29. juli 1814

# data[].attributes.headline
Grundtvigs bøn "Skolen for Livet" i 1838

# data[].attributes.subject
Grundtvigs bøn "Skolen for Livet" i 1838

# data[].attributes.body
Hvis man adskiller "livet" fra "lærdommen", så  får man "forkvaklet modersmål", "forfængelighed, glimmersyge, gridskhed"

# data[].attributes.headline
Grundtvigs "Den christelige Børnelærdom" i 1868

# data[].attributes.subject
Grundtvigs "Den christelige Børnelærdom" i 1868

# data[].attributes.body
Grundtvig var blevet religiøst vækket igennem sit arbejde og måske som modstykke til Kierkegaard

# data[].attributes.body
Læseplaner udi anskuelsesundervisning.
Meget konkrete emner om planter, årstider og hjemmet

# data[].attributes.body
Udvidelse med mellemskole, realklasse/gymnasium

# data[].attributes.body
eksamensfri mellemskole ("fri mellem")

Mere gymnastik, sløjd og håndgerning

Indførsel af centralskoler

Formålet: at udvikle barnets evner og egenskaber

større diskussion om "den udelte skole"

se: Lov om Folkeskolen, 18. maj 1937 (danmarkshistorien.dk)

se: Folkeskoleloven 1937   (Webvisning)

# data[].attributes.headline
Bekendtgørelse om målet for folkeskolens undervisning af 1941

# data[].attributes.subject
Bekendtgørelse om målet for folkeskolens undervisning af 1941

# data[].attributes.body
Specielt kvindeligt arbejde springer mig i øjnene

# data[].attributes.body
Ønsket om social udligning
8-årig hovedskole, 9. klasse eller treårig realskole.
efter 6. klasse fordeles elever på enten: almen eller boglig linje som førte til 9. kl eller realskole.

# data[].attributes.body
vægtning af gruppearbejde, emnearbejde, tværfaglighed og kritik af prøver.

"Den Blå betænkning" blev af Fonsmark 1996 kritiseret for at være grund i kundskabsforfald.

# data[].attributes.body
demokratisk dannelse
realskolen afskaffet

# data[].attributes.body
den udelte skole.
ikke mere "udvidet kursus" vs "grundkursus"
indførelse af "undervisningsdifferentiering"

# data[].attributes.headline
Globaliseringsrådets rapport af Niels Egelund 2005

# data[].attributes.subject
Globaliseringsrådets rapport af Niels Egelund 2005

# data[].attributes.body
Danmarks elever klarer sig dårligt ift resten af verden

Nu kommer kundskabsbegrebet til diskussion

# data[].attributes.body
Fokus på faglighed (skabt af OECDs PISA-undersøgelser)
mere evaluering af eleverne
indførelsen af "fælles mål"
Danskhed igennem prøvefaget "historie"

# data[].attributes.headline
Ove Kaj Pedersens bog "konkurrencestaten" i 2011

# data[].attributes.subject
Ove Kaj Pedersens bog "konkurrencestaten" i 2011

# data[].attributes.body
formålet med statens institutioner er:
at skabe økonomisk vækst
at sikre beskæftigelse og dermed virksomhedernes konkurrenceevne
at borgeren er forbruger fremfor demokratisk aktiv borger

# data[].attributes.body
Til gengæld har jeg ikke styr på ham her: Thomas Rømer
Han slynger om sig med ismer!

# data[].attributes.headline
Christine Antorini "Ny Nordisk Skole"  i 2012-2015

# data[].attributes.subject
Christine Antorini "Ny Nordisk Skole"  i 2012-2015

# data[].attributes.body
forandring i pædagogiske tilbud.
Pædagogerne skulle være de professionelle
R-S-SF-regeringens skoleudspil

# data[].attributes.headline
DPU konference "Folkeskolens formål til eftersyn"

# data[].attributes.subject
DPU konference "Folkeskolens formål til eftersyn"

# data[].attributes.body
økonomisk defineret PISA-fokus

# data[].attributes.body
Hvad er det for en "fri tid" som folkeskolens rum er? Er det fri tid fra de beskæftigelsespligter man ellers har, eller er det fri tid fra de måder at være sammen på, som man ellers har?

Hvordan bliver forældrenes rolle i skolen over tid? Repræsenterer forældrene civilsamfundet, eller bliver forældrene langsomt indsluset som en slags udvidelse af eleven - som både skal være elev og lærer på samme tid?

Hvad er forskellen mellem at "lære at lære" og "lære mere". Det ene handler om en evne til at lære, og det andet handler om at "tage mere uddannelse"