# data[].attributes.body
Hvad er anderledes mellem Gitte og Per i forhold til situationen i lektion 1?

I lektion 1 kan vi se, at Gitte ikke kun har fokusset på arbejdet, men også på at hyggesnakke og blande det private i arbejdstiden og det kan man se ved, at hun forstyrre de andre kollegaer uden at tænke over det.

Per lægger mærke til, at Gitte snakker om ikke arbejdsrelateret emner og der faktisk går ind og forstyrre ham.

I stedet for at konfrontere hende direkte, kommer han med spydige kommentere om arbejdsmoral og at for meget hyggesnak burde også fyringsgrundlag.

Hvordan kan man se at Gitte og Per er ok med at være uenige?

Gitte er for hurtig til at pointere, at per ikke skal være på Facebook og det er et fyringsgrundlag. Per bliver derfor irriteret over at få den kommentar og at Gitte sammenligner Facebook med at hyggesnakke.

# data[].attributes.body
Hvordan bebrejder Gitte Per og omvendt?

-        Altså Per bebrejder hende for at tale for meget på en indirekte måde. Han siger han bedst kan arbejde når der er stille osv. Gitte bebrejder Per for at være på facebook i arbejdstiden, og dertil nævner hun at dette kan være et fyringsgrundlag.

Hvordan forsvarer Gitte og Per sig?

-        Man kan sige de beskytter sig selv efter de har begået den følgende handling. Per siger for eksempel det med at det er dårligt at snakke for meget, så siger Gitte det nok ikke er værre end at være på Facebook.

Hvornår spørger Gitte/Per ind til den anden for at forstå, hvad han/hun egentlig mener?

-        Gitte spørger ind til det lige inden Per fortæller Gitte det med dårlig arbejdsmoral er det med at snakke for meget. Så siger Per at det intet har med Gitte at gøre selvom det har.

# data[].attributes.body
Hvordan kan man se at Gitte og Per er ved at nå til det punkt, hvor de opgiver at tale sammen?

-        Det kan man på den måde de snakker til hinanden. Så snart Per går hårdt til den på Gitte, når han nævner det med dårlig arbejdsmoral. Man kan se på ansigtsudtrykkene og på hvad de siger at de 2 ikke skal snakke sammen mere lige nu.

# data[].attributes.body
Hvilke koalitioner er der omkring Gitte og Pers konflikt?
Man kan se på Per og Gitte , at de har fjendebilleder over for hinanden. Fordi at jo mere de lukker for hinanden jo mere fastlåst og eksplosivt bliver  forholdet . De begynder at tænke meget dårligt om hinanden og de bliver så unuanceret , at de ikke kan skimte noget som helst positivt over for hinanden .

Hvilke fjendebilleder tegnes der af ”de andre”?
De har meget had til hinanden - og de kan ikke være i sammen , rum mere

# data[].attributes.body
Hvad handlede konflikten egentligt om?

Konflikten handlede om Per og Gitte. Gitte kommer ind og hyggesnakker med hendes kollega, mens de andre sidder og arbejder. Gitte snakker om noget der ikke er arbejdsrelateret, og det bliver Per især irriteret over. Per kommer så med en kommentar om en Facebookgruppe på kvinder, og det Peger Gitte hurtige fingre af, og siger at det er et fyringsgrundlag når man er på Facebook i arbejdstiden, og hvorvidt hans skriver i hans rapport mens han er på Facebook. Det bliver Per irriteret over, og siger så til Gitte, at det også er en fyringsgrundlag hvis man snakker for meget, og begynder at snakke om arbejdsmoral.

Hvorfor blev Gitte fyret?

Gitte blev fyret fordi hun ikke kunne skelne mellem arbejde og privatliv. Hun tog ikke hensyn til, at hendes kollegaer faktisk bliver forstyrret.

Hvad kunne der være gjort undervejs for at forhindre situationen i at udvikle sig dertil?
-
De mennesker omkring kunne have ageret på en anderledes måde, og måske bare have lukket den samtale. Mennesker omkring dem har nemlig også en betydning og en rolle i det her. De kunne have sat en stopper for den situation, ved bare at gribe ind og lukke den.

# data[].attributes.body
Hvilke tegn er der på åben fjendtlighed?

Hvordan er Gitte/ Per påvirket af konflikten?

De begge tager det personligt. Per siger ikke til Gitte, at hun forstyrre med hendes hyggesnak. Gitte forstår ikke Per og peger fingre af hans handlinger med det sammen, uden at tænke over hvorfor han egentlig kommentere på at hun hyggesnakker. Gitte siger til Per, at hun har forstået hentydningen og sidder på sin plads, mens Per siger til Gitte at det var slet ikke sådan ment, selvom det var noget han mente.

# data[].attributes.body
ulvesprog forsøger vi at motivere andre til at ændre adfærd ved at benytte skam, skyld og frygt. Vi lægger samtidig ansvaret for vores indre følelsesliv og umødte behov over på den anden.

"hvis ikke du gør som jeg siger, så......." (frygt),
"du gør mig rigtig ked af det, det kan du ikke være bekendt" (skam),
"hvis du virkeligt holdt af mig, så ville du vide....." (skam),
"ja, det er da din skyld at jeg bliver så vred" (skyld),
"det var da ikke mig der........." (skyld)

# data[].attributes.headline
Hvad er de væsentlig ved konfliktnedtrappende sprog? 

# data[].attributes.subject
Hvad er de væsentlig ved konfliktnedtrappende sprog? 

# data[].attributes.body
Når man er vred og frustreret, har man brug for at andre hører og forstår vreden og baggrunden for den. Man skal have lov til ”at få luft”, og få fortalt sin historie uden at nogen prøver at dæmpe, afbryde eller fixe problemet, før man er færdig med at fortælle om det. Træk kommunikation er kendetegnet ved at lytte og lytte og lytte og spørg en gang til, så involverede i konflikter kan få lov til at fortælle hele historien inden I begynder at arbejde med at finde løsninger.

# data[].attributes.headline
3 Eksempler på hvordan en konflikt nedtrappes. 

# data[].attributes.subject
3 Eksempler på hvordan en konflikt nedtrappes. 

# data[].attributes.body
sådan her nedtrapper vi en konflikt
tale med en anden om, hvad der sker i dig, og hvad
du bliver i tvivl om hos dig selv? (personlig konflikt)
• tale med en anden om, hvad I skulle gøre i en
situation, hvor I ikke på forhånd var enige?
(metodekonflikt)
• tale med en anden om, hvordan I kan fordele
ressourcer imellem jer? (ressourcekonflikt)
• tale med en anden om, hvordan du ser på en
situation – og undersøge, hvilke værdier der er
i spil? (værdikonflikt)