# data[].attributes.headline
La maledicció del cotxe de Francesc Ferran

# data[].attributes.subject
La maledicció del cotxe de Francesc Ferran

# data[].attributes.body
Consistia en un descapotable de sis places fabricat l’any 1910 i d'aparença inofensiva, sembla estar lligat a una maledicció des que el 28 de juny de 1914 transportés a l'arxiduc Francesc Ferran i la seva esposa Sophie, assassinats a trets per Gavrilo Princip, anarquista del grup radical «la jove Bòsnia». Tot plegat és considerat, històricament, com l'inici de la Primera Guerra Mundial. Sembla  que, des de llavors, tots els posseïdors del cotxe han tingut la mateixa mala sort. Curiosament, aquest maleït cotxe va aconseguir sobreviure a tots i cadascun dels accidents.

- El primer a adquirir el cotxe va ser un oficial bosnià que es va estavellar contra un mur i va morir.
- Després va passar a mans d'un metge iugoslau que va morir bolcant el cotxe.
- Després Simon Mantharides, un col·leccionista d'antiguitats que no va morir al cotxe però es va suïcidar sis mesos després per causes desconegudes.
- El següent propietari va ser un metge que va començar a perdre pacients i a tenir problemes econòmics.
- El va vendre a un corredor d'apostes que volia provar que no existia la mala sort: va morir a la carretera.

La llegenda no acaba aquí. Els següents propietaris també van morir amb ell.
Finalment, el vehicle va acabar al Museu d'Història Militar de Viena.

# data[].attributes.body
La Primera Guerra Mundial va comportar els primers conceptes moderns sobre la dona i la societat: l’aparició, per primera vegada en la història d’Europa, d’una societat mixta.

Les dones van ocupar les butaques dels homes, és a dir, ocupar els llocs de treball que fins aleshores havien estat reservats exclusivament pels homes;  van poder mantenir una vida pública i privada que va afavorir el seu desenvolupament personal i professional. D’aquesta manera, en finalitzar el conflicte bèl·lic, el 35% de la mà d’obra industrial a la Gran Bretanya i Alemanya era femenina. Però, a més, les dones van començar a incorporar-se a l’activitat laboral a les oficines i a les professions liberals.

La condició femenina aniria millorant, encara que molt lentament. Alguns signes externs serien un bon exemple d’això: la introducció dels vestits còmodes i lleugers, la nova moda dels cabells curts (a le garçon), el nou costum de fumar i la incorporació a la vida social (freqüentaven els cafès, conduïen cotxes i donaven les seves opinions polítiques, entre d’altres), així mateix, va trencar amb els costums de l’època, va provocar canvis substancials en les relacions familiars i maritals, que van seguir impulsant la seva emancipació.

# data[].attributes.body
1. Episodi desencadenant de la IGM
28 de juny de 1914
Es veu el terrorista serbi Gavrilo Princip (el segon per la dreta) després de que l’arrestin degut a l’assassinat de l’arxiduc Francesc Ferran d’Àustria i la seva dona, a Sarajevo.

# data[].attributes.body
2. En formació
25 d’abril de 1915
Tropes aliades en formació durant l’operació dels Dardanels.

# data[].attributes.body
3. Morts en una trinxera
8 d’octubre de 1916
Es veu un soldat francès i un altre alemany morts en una trinxera després d’un combat.

# data[].attributes.body
4. Crani
Es veu un soldat francès amb un crani humà a les mans en mig d’una zona de trinxeres destrossada pels bombardejos.

# data[].attributes.body
5. Els taxis van a la guerra
Principis de 1914
Els taxistes de París pujant els soldats francesos als seus vehicles per deixarlos al front en la regió del Marne. Va ser una operació imprescindible per evitar que els alemanys arribessin a París.

# data[].attributes.body
7. El primer lançaflames

Principis de 1915

Els llançaflames van ser molt efectius per provocar terror duranr tots els combats. Tots dos bàndols van desarrollar els seus propis models.

# data[].attributes.body
Abans de la Primera Guerra Mundial Alemanya ocupava un gran terreny i després de la guerra va perdre una part del seu país i es va crear un de nou, Prússia. A més Dinamarca va augmentar una mica el seu territori reduint així el territori alemany.

Es van formar tres estats independents, Txecoslovàquia, Àustria i Hongria. Abans de la Primera Guerra Mundial existien dos països anomenats Sèrbia i Montenegro que després de la guerra van passar a formar part de Iugoslàvia, a l'igual que extenses províncies del regne dels croats, serbis i eslovens de l'antic imperi austrohongarès van ser incorporades també a Iugoslàvia.

Grècia ocupava grans extensions dins d'Europa, però va perdre una petita part del nord ocupat per Bulgària.

L'Imperi Turc va quedar reduït a Constantinoble i Àsia Menor, i va perdre tots els seus territoris àrabs.

L'Imperi Rus abans de la guerra ocupava gairebé tot el nord d'Europa, però després de la signatura del tractat, aquest gran país va perdre molt terreny i va donar lloc a la creació de Polònia, Lituània, Letònia, Estònia i Finlàndia, al mateix temps que Romania guanyava territori.

# data[].attributes.body
9. El primer tanc de la història

Batalla del Somme
Els britànics van utilitzar per primera vegada en la història un tanc, el Mark I, tripulat per vuit persones i de poca movilitat.

# data[].attributes.body
10. La grip espanyola

1918

A les víctimes mortals que s’estaven registrant als camps de batallavan els haver de sumar 50 milions de morts més a causa de la grip.

# data[].attributes.body
8. Jutlandia, la major batalla naval

31 de maig de 1916
El combat naval més gran de la IGM. La flota britànica (151 buques, dels quals  24 eren acoraçats) anava a interceptar a la alemanya, que tractava de trencar el seu bloqueig i arribar al mar del Nord.

# data[].attributes.body
6. Batalla del Marne

Entre el 5 i el 12 de setembre de 1914
La batalla del Marne va ser una victoria estratègica aliada, ja que va suposar el fracàs del Pla Schlieffen, que buscaba una derrota ràpida de França.  Va ser el punt màxim d’avanç alemany a França.

# data[].attributes.body
La gran ilusión (1937)
https://youtu.be/hctrYzVYmfM
El sargento York (1941)
https://youtu.be/FZUnvr2O1o0
Senderos de gloria (1957)
https://youtu.be/jtDcvriBc8s
Lawrence de Arabia (1962)
https://youtu.be/zmr1iSG3RTA
Johnny cogió su fusil (1971)
https://youtu.be/gC74bXhqpJs

# data[].attributes.body
L'esclat de la guerra es va veure afavorit per un ambient de rivalitat internacional i en una confiança cega en les pròpies possibilitats d'èxit militar. Van estimular l'agressivitat fent ús de tots els mitjans al seu abast, entre els quals va destacar la manipulació de la premsa. La durada, extensió i rigor del conflicte van afeblir la moral, tant dels combatents com de la rereguarda, fet que es va intentar contrarestar mitjançant el desplegament d'agressives campanyes d'expressió patriòtica en què s'exaltaven els gestos de les tropes alhora que es ridiculitzaven les accions de l'enemic, qualificades per la premsa humorística com maldestres i toves.

# data[].attributes.headline
Assassinat de l'arxiduc Francesc Ferran d'Àustria

# data[].attributes.subject
Assassinat de l'arxiduc Francesc Ferran d'Àustria

# data[].attributes.attachment_link.title
L'assassinat de Francesc Ferran d'Àustria

# data[].attributes.body
Estimada familia,
com esteu? Jo estic a una trinxera. És una excavació estreta i més o menys llarga, la qual es fa servir de parapet, que serveix per a protegir els soldats contra el foc dels enemics. La meva trinxera no és gaire acollidora, és un lloc humit, amb gran quantitat de fang i fa molt fred. També és un lloc infecte en el qual abunden les rates i les malalties. La higiene és tan escassa com el menjar i l'aigua. Aquí ens alimentem de menjar enllaunat. No està gaire bo, però tinc sort de poder menjar una mica, ja que no hi ha gaires reserves.
A vegades tinc por. Por de que em disparin. Por de contraure una malaltia... Però penso en vosaltres i em faig més fort, seguiré valent i lluitant per tornar a casa el abans possible.
Us trobo molt a faltar, un petó i una abraçada.

# data[].attributes.body
El país norteamericà, EEUU, és el que més ha invertit del seu exèrcit des de 1914 fins l'actualitat. Tot i això, no sempre va ser així. Durant la Primera Guerra Mundial la situación era diferent. Com es pot veure al gráfic, Gran Bretanya és el país que, amb un 28%, va invertir més durant la guerra. El segueix França, els EEUU i Rússia amb un 19% i 18%. Finalment, veiem també els països que van invertir menys que els abans esmentats, Itàlia (10%), Bèlgica (1%), i altres (6%).

# data[].attributes.body
Com es pot observar en el gràfic següent, els país amb més morts va ser Alemanya amb més de 20.000.000 morts, seguida de l'Imperi Rus què no va arribar als 20 milions de morts. Els països amb menys perdues van ser els E.E.U.U. i l'Imperi Britànic sense el Regne Unit, que no van arribar als 500.000 morts.