# data[].attributes.body
Göteborgs Stads plan för kulturprogrammet 2023–2026

Här ingår ”Insats 2. Stärka Göteborgs profil som kulturstad” och ”Aktivitet 2.2 Utforma ett nätverk för kulturstaden Göteborg”.

# data[].attributes.body
Nätverkstan

Uppdrag från Business Region Göteborg tillsammans med Göteborgs Stads kulturförvaltning och Göteborg & Co

Intervjuer våren 2024

Förutsättningar för ett kulturnätverk

Förslag på process

# data[].attributes.body
Uppstart av Göteborgs kulturnätverk

5 december, kl 9.30–12.00

Göteborgs Litteraturhus, Lagerhuset

Bakgrund

Förutsättningar för Göteborgs kulturnätverk

Vilka perspektiv finns i rummet? Vilka saknas?

Samtal om möjligheter & farhågor

Processen: samverkanslogik, ägandeskap, tidsramar

# data[].attributes.body
Kunskapsplattform

Alla i nätverket ombads i februari 2025 bidra med kunskap för att vi skulle kunna göra oss en bild av nuläget.

Presentationen Hur är läget för Göteborg som kulturstad? ligger på en gemensam kunskapsplattform ihop med rapporter, hemsidor och annat relaterat material. Här kan alla lägga till innehåll allt eftersom.

bit.ly/kulturfaktagöteborg

# data[].attributes.body
Bilden av kulturstaden – en frågeprocess

27 februari, kl 9.00–15.00

Konstepidemin, Gröna rummet

Vad vet vi om läget för Göteborg som kulturstad?

Vilka frågor är relevanta för oss just nu?

Vad vi vill bygga vidare på? Vilken förändringspotential finns?

# data[].attributes.body
Göteborgs kulturnätverk

8 maj, kl 13.30–16.30 + AW

Kinesiska muren, Skeppsbron 4

Vad har vi fått med oss hittills i processen?

Vilka frågor vill vi arbeta vidare med?

Samtal runt konkreta frågor.

# data[].attributes.body
→

Hur kan Göteborg bli Europas ledande kulturstad?

Alla som vill är välkomna!

26 maj, kl 15 på Skogen

17 juni, kl 16 på Oceanen

25 augusti, kl 16 Västra Hamngatan 9

→

Hur kan vi beskriva kulturens värde(n) utan att (behöva) försvara dem?

"Berättelsen om Göteborg", BRG + Gbg & co - få med kulturberättelsen där! Rasmus BRG håller i detta.

→

Hur gynnar/lyfter vi nya konstnärskap utan att missgynna de redan etablerade?

Kontakta centrumbildningar för hjälp med kartläggning av behov, kalla till nytt möte.

→

Hur slår vi vakt/värnar kulturen utan att polarisera/öka klyftorna?

Hur omsätta från teori till praktik? Fritidskortet, hur funkar det? Kan vi engagera oss? Helena HSM skickar länk: www.kulturradet.se/i-fokus/fritidskort-for-barn-och-unga-3/

→

Hur kan vi dra nytta av varandra och kommunicera på ett effektivare sätt för att stärka samverkan i Göteborgs kulturliv?

Undersöka behov och vilja.

# data[].attributes.body
Göteborgs kulturnätverk

9 oktober, kl 13.30–16.30 (kaffe serveras från kl 13)

Göteborgs Litteraturhus, Lagerhuset, Heurlins plats 1b, Göteborg

Fokusområden:

Kulturens värde

Vision & profilering

Nätverk och samverkan

Platser och lokaler

Representation & inkludering

Synliggöra Göteborgs kulturliv

Ett hållbart kulturliv

# data[].attributes.body
Visionsmaraton: Om fastighetsägarna får bestämma

18 februari, kl 15.00–16.30

Walborg

Hur ser Göteborg som kulturstad ut om fem, tio, tjugo år? Sätila Holding och Business Region Göteborg bjöd in till en ny etapp av Visionsmaraton. Vilken roll kan, vill och bör fastighetsägare ta för kulturens utveckling?

Henrik Saxborn ledde ett samtal med Per Henrik Hartmann, vd Higab, Lennart Grebelius, grundare Ställa Holding AB, Kristina Post, regionchef Vasakronan, Marina Fritsche, vvd Wallenstam.

Det var högt engagemang i panelsamtalet och efterföljande diskussioner. Ett 70-tal personer deltog.

Några saker vi pratade om:

Samverkan mellan sektorer: Samtalet fokuserade på behovet av en starkare koppling mellan Göteborgs kulturliv och fastighetsägare för att utveckla staden. Behovet av samverkan och att olika perspektiv får mötas är en viktig del av detta.

Skapandet av attraktiva miljöer: Fastighetsägarna poängterar att deras roll handlar om att skapa miljöer där människor vill vistas, vilket på sikt höjer fastighetsvärden och gynnar både handel och kultur. Det finns också en stor potential i att använda stadens mellanrum och tomma ytor för tillfälliga kulturella aktiviteter, vilket skapar variation och liv i stadsbilden.

Vikten av det relationella: En del konkreta platser diskuterades så som Masthuggskajen, Sockerbruket, Nordstan och Magasinsgatan. Några faktorer som påverkar relationen mellan fastighetsägare och kulturaktörer identifierades, så som långsiktighet och en öppen kommunikation.

Behov av kommunikation och dialog: Det finns en upplevd klyfta mellan sektorerna där fastighetsägare uttrycker att de sällan får konkreta frågor eller idéer från kulturarbetare, trots att de förfogar över platser som skulle kunna vara lämpliga.

Ekonomiska realiteter och gentrifiering: En återkommande problematik är att konstnärer ofta fungerar som pionjärer som gör ett område attraktivt, men sedan tvingas flytta när hyrorna stiger som ett resultat av deras eget arbete. Konstnärer flyttar istället till kranskommuner och landsbygden.

Mätverktyg och synlighet: Skulle ett kulturindex göra att kulturen ges större tyngd i fastighetsekonomin? Hur mäter  vi kulturella insatser på ett sätt som gör att man kan få ett språk, jämförelsepunkter och belysa ett värde som idag är osynligt?

Skillnad på offentliga och privata aktörer: Higab, som ägs av staden, har ett särskilt mandat att vårda kulturhistoriska byggnader men är också bundna av strikta regler för hyressättning, medan privata ägare har större frihet att experimentera med olika hyresmodeller.

Förslag på strukturella lösningar: Under samtalet föreslås koncept som "Culture Improvement Districts" (CID, alltså motsvarande BID), fonder för att långsiktigt trygga lokaler för kulturen och Lennart Grebelius skakade liv i en gammal idé om bildandet av ett kulturaktiebolag.

Kultur i stadsplanering och fastighetsutveckling: Krav i markanvisningar och detaljplaner nämns som ett sätt för staden att garantera att kulturverksamheter får plats i nya fastighetsprojekt till subventionerade hyror. Det är också en prioriteringsfråga, att alltid ha med kulturen när man pratar fastighetsutveckling och gör affärsplaner, ungefär som med miljö idag.

Samtalet är en del av initiativet Visionsmaraton som vill lyfta flera olika perspektiv på hur Göteborg kan utvecklas som kulturstad. Det första arrangerades på Clandestino Festival 2025.

# data[].attributes.body
Göteborgs konserthus har arrangerat ett par samtal som tangerar sådant vi pratar om i Göteborgs kulturnätverk. Samtalsledare är Johan Hilton. De finns att lyssna på i efterhand.

1. Här ska stan ligga – eller?

2. Handslag och ryggdunk – vad hände med Göteborgsandan?

# data[].attributes.body
Göteborgs kulturnätverk

2 juni, kl 15.00–18.00

Skogen, Masthuggsterassen 3

Fokus: framtider. Det blir en tvådelad eftermiddag om vilken kulturstad vi vill ha. Hur skapar man bilder av staden? Vem formar den?

15.00–16.30 Nätverksträff

16.30–18.00 Visionsmaraton

# data[].attributes.body
Visionsmaraton: Om det självorganiserade kulturlivet fick bestämma

2 juni, kl 16.30–18.00

Skogen, Masthuggsterassen 3

Ta med alla som är intresserade! Fri entré, ingen föranmälan behövs. Vi bjuder på dryck och tilltugg.

Skogen har tagit över stafettpinnen från Clandestino som arrangerade ett samtal utifrån konstnärers perspektiv Sätila och Business Region Göteborg som arrangerade ett samtal utifrån fastighetsägarnas perspektiv. Nu är det dags för etapp III och bjuder Skogen in till ett högintensivt visionsmaraton med personer som är aktiva inom det självorganiserade fältet. Hur ser Göteborgs kulturliv ut om fem år? Om tio år? Om tjugo år?

Medverkar gör:

Dorna Aslanzadeh

Denis Romanovski

Mercè Torres Ràfols

Moderator Patricia Vane

Det rivs och byggs nytt överallt i Göteborg. Staden växer, både sett till invånarantal och bostadsområden som reser sig i olika delar av staden. Nya skyskrapor, kontorskomplex och lyxhotell har förändrat Göteborgs skyline. Det planeras arenor och hamnstråk och nya förbindelser.

Men hur kommer kulturstaden att förändras? Hur ser visionerna för Göteborgs kulturliv ut?