# data[].attributes.body
Kasutati ebareaalseid nähtusi ning asju mis tegelikult ei eksisteerinud. Toonidest kasutati väga erinevaid värve, nii kirkaid kui ka tumedaid toone. Dali näiteks kujutas oma pilte oma unenägude ja hallutsinatsioonide järgi.

# data[].attributes.body
Austriast pärit juudi rahvusest arst ja psühhiaater, psühhoanalüüsi kui ravimeetodi rajaja. Freud on oluliselt mõjutanud kogu 20. sajandi kultuuri ja tema õpetusel on tähtis roll sürrealismi tekkes.
1909. aastal pidas Freud USA-s rea loenguid. Ameerika Ühendriikidest sai psühhoanalüüsi teine kodumaa, kus psühhoanalüüsi meetod kui psühhoteraapia on laialdaselt kasutusel.
Freudi teooria ja tema meetod on kohanud vastuseisu nii 19. sajandi Viinis kui ka tänapäeval.
Tema tütar Anna Freud oli samuti nimekas psühhoanalüütik.

# data[].attributes.body
Dalí väitis, et maalib unenägusid ja hallutsinatsioone. Ta nimetas oma loomemeetodit paranoiakriitiliseks meetodiks (paranoia on vaimuhaigus, milles inimese maailm kahestub: ta näeb igas asjas varjatud tähendust, tagamõtet). Kunstiga seostub see nii, et Dalí armastas maalida pilte, milles saab näha kahte erinevat kujundit.

“Elevandid”. 1948

# data[].attributes.body
Maalija, graafik ja skulptor Miró oli rahvuselt hispaanlane, õppis Barcelona kunstikoolis. Töötas Prantsusmaal, USAs ja Hispaanias. Miró tööde skemaatilised kujutised (molluskid? amööbid?) meenutavad lastejoonistusi, need on näited sürrealistlikust automaatsest joonistamisest. Miró töödele on iseloomulik särav koloriit. Miró kunst on omamoodi helge, naljakas, lüüriline – sellega erineb ta teistest sürrealistidest.

# data[].attributes.body
Sakslane Ernst oli algul Kölni rühmituse juhtivaid dadaiste. 1922. alates elas Ernst Pariisis, kus liitus sürrealistidega. 1941. aastal põgenes Ernst natside eest USAsse, kuid naasis hiljem Prantsusmaale. Ernsti looming on mõjutatud Giorgio de Chiricost. Tema maalide korduvad motiivid on kosmilised maastikud, antropomorfsed kujud, linnud, kimäärid jne. Ernst mõtles välja uusi tehnikaid, ta hõõrus, kratsis ja suitsutas oma maale.

# data[].attributes.body
Tanguy oli prantslane, kes elas alates 1939. aastast USAs. Tanguyst sai kunstnik nii, et näinud kord juhuslikult ühel vaateaknal Giorgio de Chirico maali, oli Tanguy sellest nii lummatud, et otsustas ka ise hakata maalima. Tanguy looming on kohati lüüriline, kohati groteskne. Sageli korduvad tema heleda ning külma koloriidiga töödes kummalised olendid tühjas kõledas ruumis. Tanguy harrastas automaatset joonistamist, töid pärast viimistledes. Tanguy piltidel on sageli ka veidrad pealkirjad .

# data[].attributes.body
"Portree Vincent Nubiolast" 1917

# data[].attributes.body
“Luiged peegeldamas elevante”. 1937

# data[].attributes.body
“Pehme konstruktsioon keedetud ubadega: kodusõja eelaimus”. 1936

# data[].attributes.body
„Mälestuse püsivus ehk pehmed kellad”. 1931

# data[].attributes.body
“Hobune, piip ja punane lill”. 1920

# data[].attributes.body
"La casa de la palmera" 1918

# data[].attributes.body
"Portree Heriberto Casanyst" 1918

# data[].attributes.body
„Piiramatu jagatavus“ 1942

# data[].attributes.body
„Ema, isa on haavatud!“. 1927

# data[].attributes.body
"Linnaaknad" 1945

# data[].attributes.body
"Õhus" 1929

# data[].attributes.body
"Nymph Echo" 1936

# data[].attributes.body
"L'Ange du Foyer" 1937

# data[].attributes.body
„Kuningas Ubu“. 1923

# data[].attributes.body
"Auahne elenvant" 1921