# data[].attributes.body
Vi har 206 knogler, som vi tilsammen kalder for skelettet. Skelettet sørger for, at vi kan rejse os op, men det hjælper os også med at beskytte de indre organer.
Knoglernes funktion kan også være at hæfte for musklerne og danne røde blodlegemer.
Knoglerne i skelettet indedeles i tre typer:
* Rørknogler, som er i arme og ben
* Flade knogler, som f.eks vores skulderplader, brystben og ribben
* Uregelmæssige knogler, som f.eks ryghvirvlerne og knoglerne i hånd- og fod rod.

Kalk og D-vitamin er vigtig i vores kost, for at holde vores knogler stærke.

# data[].attributes.body
Den S-form, som rygsøjlen har, gør at den bliver stærkere og virker som støddæmper.
Inde i rygsøjlen, ligger rygmarven. Rygmarven har nerver der går ud til arme, ben og resten af kroppen. Nervernes funktion, er at sende signaler op til hjernen, og omvendt.
Knoglerne i rygsøglen, kaldes for ryghvirvler og mellem hver ryghvirvel, er der en diskus, som er en bruskskive, som sidder ind i mellem hver ryghvirvel. Men inde i diskursen, sidder der en kerne inde, som indeholder væske i.

Hvis man bruger sin ryg forkert eller overbelaster den, kan man ende ud i af at få diskusprolaps, hvor kernen inde i diskus, som der kommer hul på. Når det sker, kan man komme til at rykke på nogen nerver, som gør at man konstant har ondt i ryggen, og i værste tilfælde, kan man lamme sine ben.

# data[].attributes.body
Led er hvor to knogler støder sammen, og bruges som hængsler og sørger for, at vi kan bevæge os.
Ledene inddeles i:
* Kugleled, som har stor bevægelighed i alle retninger fx skulder og hofteled
* Hængselled med bevægelse i to retninger, så det kan bøje og strække, fx knæ- og albueled.
* Drejeled, hvor der kan foretages drejebevægelser i knoglens længderetning, fx spole- og albuebenet i albuen.
* Glideled, som kun giver mulighed for ringe bevægelse, fx knoglerne i hånden og i foden.

Led er også inddelt i ægte eller uægte led. Ved uægte led, ligger der en bruskskive eller lidt bindevæv imellem knoglerne.
I ægte led, er der brusk på knogleenderne for, at beskytte dem mod slid, inde i ledene er der også væske.
For at led, ikke skal blive "overstrakte" eller "gå af led", har man ledbånd, der går går rundt om ledene. Hvis ledbåndene bliver strukket for meget, kan ledbåndene risikere at blive slappe, de kan fx ske, hvis man vrider om på sin fod.
Et korsbånd, er et to ledbånd, som krydser hinanden, hvor de har en placering inde i knæet.

# data[].attributes.body
En menisk, er en bruskskive, som der ligger to af, inde i et knæ.

# data[].attributes.body
Der er tre typer af muskler:
* Indvoldsmuskler
* Hjertemuskel
* Skeletmuskel

# data[].attributes.body
Indvoldsmusklerne, er ikke nogen muskler vi selv kan styre, det er nogen der er igang 24/7 inde i vores krop, som fx vores tarm, som skubber Kymos, videre i tarmen.

# data[].attributes.body
Hjertemusklen, er både en indvoldsmuskel og en skeletmuskel, da hjertet slår, uden at vi tænker over det.

# data[].attributes.body
Skeletmusklerne, bliver også bare kaldt for musklerne, sidder fast på knoglerne, ved hjælp af sener. Funktionen er bl.a så vi kan bevæge os og så hjælper den med varmeproduktionen.
Vores muskler bliver styret af vores nervesystem, som bliver styret af os, da vi har vores egen vilje til, hvad vi gerne vil. Enhver muskel, er bygget af muskelfibre, som enten kan trække sig sammen eller slappe helt af.
Vi har også nogen af de stærkeste muskler i vores krop, er i lårene og i vores balder, man skal derfor være opmærksom på at bruge dem mere, end de andre "svage" muskler vi har i vores ryg.
Muskler der ikke bliver brugt, bliver svage, mindre og hurtigere trætte, men hvis man er fysisk aktiv, er man med til at holde sine muskler stærke, sunde og raske.

# data[].attributes.body
Vi har også det man kalder for strække muskel og en bøje muskel.

# data[].attributes.body
Her kan man se, at tjeneren bruger statisk muskelarbejde, for at holde på bakken med maden, men han bevæger sine ben, så han også bruger den dynamiske muskelarbejde.

# data[].attributes.body
Nogen gange får vi nogle smerter eller ømheder i vores muskler, det er det man kalder for myoser. I andre tilfælde får man også små "kugler". Myoser opstår typisk af statisk muskelarbejde, men når man har stress, kan man musklerne også finde på at spænde, specielt i skulder og nakke, og ved det, opstår der også myoser. Normalt kan man massage være en rigtig god ting, at få dem fjernet ved.

Myoser er muskelinfiltrationer, ømme spændinger i musklerne, og de kan mærkes som små ”kugler”.

# data[].attributes.body
Når bruger sine muskler dynamisk, pumper man på de blodkar, som pumper blodet op til hjertet. Venerne er forsynet med nogle klapper, så blodet kun strømer i én retning, det er hvad man kalder for en venepumpe.

På billedet længere nede, kan man se hvordan en venepumpe virker.

# data[].attributes.body
Man kan forebygge ryglidelser og ond i ryggen, ved at holde sin ryg stærk. Den måde du kan holde din ryg stærk på., er at man træner sit bækkenbund, mavemuskler og sit muskelkortset. Man kan træne muskelkorsettet ved at træne de små rygmuskler, den dybe tværgående mavemuskel, og bækkenbunden. Ved at holde dem stærke, får man en flot holdning.

Muskelkorsettet er et korset af muskler, der medvirker til at beskytte og styrke ryggen. Det består af rygmusklerne, de skrå mavemuskler og bækkenbunden.
På billedet længere nede, kan man se musklerne, som muskelkorsettet har.

Bækkenbunden, er den muskel der lukker kroppen ned ad til. Det er yderst vigtigt for kvinder, at få trænet bækkenbunden, for at undvige problemer med inkontinens. Man kan træne bækkenbunden, ved at lave knibeøvelser.

Inkontinens er ufrivillig vandladning, dvs. at personen har svært ved at holde på vandet.
På billedet længere nede, kan man se et bækkenbund.

# data[].attributes.body
Allerede i trediverne, begynder vores knogler at afkalke, hvilket vil sige, at vi mister mere knoglevæv end det vi danner. Hvis man ikke har forebygget det i sine unge alder ved hjælp af D-vitamin og kalk, kan der ske stor af vores knogler, når vi bliver ældre.
Man kan også få det der kaldes for slidgigt. Det får man ved at jo ældre vi bliver, jo tyndere bliver vores brusk. Og når vi har brugt det sidst, får vi mange smerter når vi enten går eller bevæger os i det hele taget.
Vores led bliver også mere stive, hvilken kan gøre vi får mindre bevægelighed, så vi ikke får udført vores daglige pligter.
Det samme sker med vores muskler. Hvert tiende år, mister vi 5-10% af vores muskelmasse. Men ved at lave fysiske aktiviteter, kan vi holde vores muskler stærke, så vi kan undgå at fx. at falde, når vi bliver ældre.

# data[].attributes.body
Osteoporose også kaldet for Knogleskørhed

Når man har Osteoporose, er det fordi ens knogler er blevet afkalket, så man nemt kan brække sine knogler, ved at gøre simple dagligedags ting. Osteoporose kan udvikle sig i en tidlig alder, hvis man ikke spiser D-vitamin, kalk eller man laver nogen form for fysisk aktiviteter. Men hvis man er fysisk aktiv og spiser sine vitaminer, laver man en forebyggelse mod at gøre risikoen mindre for Osteoporose, når man bliver ældre.

# data[].attributes.body
Det svære ved Osteoporose er, at man ikke kan se, om man har nogen symptomer på at have Osteoporose.
Nogle symptomer på Osteoporose kommer tit efter et brud, men du skal være opmærksom på bruddet, hvis det kommer fra et mindre uheld eller et fald. Det er oftest brud på ryghvirvlerne, lårbenshalsen eller ved håndled, det kan være tegn på Osteoporose, derfor er det vigtigt at få dette undersøgt. Man skal også holde øje med om man har mistet 4 cm eller mindre af sin højde på under 10 år, da det også kan være tegn på Osteoporose.

# data[].attributes.body
I vores kroppe, har vi de muskler vi kalder for de Dynamiske og de Statiske muskelarbejde.
Når vi bruger vores statiske muskelarbejde, har vi armen i én stilling i et stykke tid, hvor blodet bliver afklemt og affaldstofferne hober sig op, det vi kalder for "mælkesyre", hvor vi får ondt i vores muskel, som vi har i den stilling.

Statisk muskelarbejde er, når muskelfibrene er spændte hele tiden uden pause.

Når vi bruger vores dynamiske muskelarbejde, vil det sige, at vores muskler altid er igang, så blodet pumper hurtigere igennem, det samme med at vi kommer hurtigere af med vores affaldstoffer. Den trækker sig sammen og slapper af skiftevis.

Dynamisk muskelarbejde er, når muskelfibrene skiftevis er spændte og afslappede.

Vi kan tage et eks. som hvis vi går ud og henter mad i vores køkken, og skal ind til bordet. Så holder vi vores tallerken med hænderne, men armene kommer til at være i samme stilling, så tallerkenen ikke vælter ned på gulvet, så vi holder armene stille, imens vi holder på tallerkenen, det er det man kalder for statisk muskelarbejde.
Men vi bruger jo også vores ben til at gå med, og da de ikke bliver spændt eller lign. bevæger vi dem hele tiden, det kalder man for dynamisk muskelarbejde.

# data[].attributes.body
Man kan allerede i en tidlig alder kan man gøre risikoen mindre for, at man får Osteoporose, ved at dyrke motion, undgå rygning, begrænse alkoholforbruget, undgå store mængder af kaffe og spise en varieret kost.

# data[].attributes.body
Poul er mentalt velfungerende.
Han har ikke længere gangfunktion, og bruger derfor kørestol. Han har standfunktion, og kan stå op i kort tid hvilket udnyttes i forbindelse med forflytning. Poul har god funktion i armene.

I scenariet, får vi af vide, at Poul ikke længere kan gå, så han sidder i kørestol. Når Poul ikke bruger sine ben, mister han hurtigere sin muskelmasse i sine ben, hvilket kan gøre det sværere at ligge et rehabiliteringsforløb, for at han kan komme til at gå igen. Ved forflytning, kan Poul stå op, med hjælp af sine hænder og en SSA/SSH's hjælp også.

Kirsten har osteoporose, hvilket betyder at hun er meget plaget af smerter i ryggen. Kirsten har aldrig holdt af fysisk bevægelse, ligesom hun heller ikke er udemenneske.

I scenariet, får vi af vide at Kirsten har Osteoporose, som gør at hun har mange smerter. Det Kirsten kan gøre, for at hjælpe sig selv er, at hun kan spise en mere varieret kost, begynde at spise D-vitamin og kalk tabletter og undgå at drikke for store mængder kaffe.
Kirsten KAN også gå en lille tur, selv om hun ikke er et ude menneske, hun kunne få sig en gå-makker, hvor de måske går én gang om ugen, for at hun kan hjælpe sig selv, med sine smerter. De behøver ikke, at gå ude, de kan også gå rundt på plejecentret Afrodite og kigge rund, og sige hej til de andre beboer.

# data[].attributes.body
GF2 Grundbog SOSU
https://www.osteoporose-f.dk