# data[].attributes.attachment_link.title
Forebyggelse af knogleskørhed - sund kost by mhe408zw6q 0sz1Y0ofwb

# data[].attributes.attachment_link.description
TOUCH this image to discover its story. Image tagging powered by ThingLink

# data[].attributes.body
Det er vigtigt, at man udarbejder en rehabiliteringsplan og sætter sig ind i Kirstens livshistorie samt sætter sig ind i de udfordringer hendes nedsatte funktionsevne giver hende.

Det er vigtigt, at man indrager hende samt sætter realistiske mål som kan være med til at motivere hende.

Man kunne fx udarbejde en  kostplan der indeholder proteiner, kalk og D-vitaminer, der er med til at styrke hendes muskler og knogler, da hun lider af knogleskørhed.

Da Kirsten tidligere har været social aktiv og har været glad for, at danse, kunne man fx lave nogle danse aktiviteter, som kunne få hende til at bevæge sig lidt.

# data[].attributes.body
Knogleskørhed kan opstå ved:

1. Hvis den maksimale knoglemasse er lav

2. Lav fysisk aktivitet

3. Lav indtagelse af kalk og D-vitamin

4. Tidligere brud ved mindre uheld

Knogleskørhed opstår når knoglerne afkalkes så meget, at der kan opstå knoglebrud ved almindelige dagligedags belastninger/aktiviteter som fx at skifte gear eller falde ned på gulvet/jorden. Dette brud kaldes for lav-energibrud i forhold til  høj-energibrud som kan opstå ved trafikulykker, fald fra stige eller trapper.

Ved 25-30 års alderen begynder knoglerne at afkalke, som er en naturlig del af vores aldring. Afkalkning af knoglerne afhænger af om man er fysisk aktive og har indtaget nok kalk og D-vitamin i kosten. Der er mindre risiko for udvikling af knogleskørhed som ældre, hvis man som ung har været fysisk aktiv samt har indtaget nok kalk og D-vitamin.

Der er ingen symptomer på knogleskørhed. Knogleskørhed bliver først opdaget typisk efter et knoglebrud.

Man kan få undersøgt om man har knogleskørhed ved at:

1. Der fortages blodprøver der viser mængden af kalk og D-vitamin som forhindre sygdomme som forårsager knogleskørhed.

2. Der fortages røntgenundersøgelse i rygsøjlen, der viser om der er brud i ryghvirvlerne.

3. Der fortages knoglescanning måler indholdet af kalk i knoglerne. Jo mere kalk der i knoglerne, jo stærkere er knoglerne.

Forebyggelse ved knogleskørhed kan ske ved at:

Man er fysisk aktiv

Har en varieret kost der indeholder kalk og D-vitamin

Undgå at drikke for meget alkohol og ryge

Få hoftebeskyttelse så man forebygger fald hvis man går usikkert.

# data[].attributes.body
Vi har 3 typer af muskler

1. Indvoldsmuskler findes forskellige steder bl.a mavesækken, tarmene, blodkarrenes vægge, livmoderen og luftrøret. Man har ikke selv kontrol over indvoldsmusklerne, da musklerne i fx tarmene automatisk skubber maden videre gennem tarmene. Denne bevægelse kaldes for peristaltik.

2. Hjertemusklen er en blanding mellem en skeletmuskel og en indvoldsmuskel. Man har ikke kontrol over hjertemusklen, da hjertet slår, uden vi tænker over det.

3. Skeletmusklerne sidder fast på knoglerne ved hjælp af sener. Musklerne sørger for, at man kan bevæger sig samt bidrager med varmeproduktionen, så man kan holde varmen. Man har selv kontrol over skeletmusklerne da de bliver styret af vores nervesystemet, fordi vi selv bestemmer, hvilke bevægelser vi vil fortage os. Musklerne er opbygget af muskelfibre som både kan trække sig samme og slappe af.

De stærkeste muskler findes i lårene og balderne og er derfor vigtige at bruge under arbejde frem for de svage muskler.

Det er vigtigt, at man arbejder dynamisk frem for statisk da musklerne ved en dynamisk arbejdsform skiftevis trækker sig og slapper af samt får blodet til at pumpe hurtigere gennem musklerne og dermed fjerner affaldsstofferne fra musklerne.  Ved en statisk arbejdsform vil man opleve, at musklerne er spændt hele tiden samt blodkarrene bliver afklemt. Det gør at der kommer lidt ilt og næring til musklen og affaldstofferne ophober sig. Mælkesyre som er et af affaldsstofferne giver ømhed og smerte ved en statisk arbejdsform. Det er derfor vigtigt, at man bruger en dynamisk arbejdsform.

Aldersforandringer:

Med alderen bliver musklernes styrke, smidighed og udholdenhed nedsat. Man mister 5-10% muskelmasse hvert tiår. Fysisk aktivitet er med til, at bevare muskelmassen, styrken og smidigheden i leddene samt evnen til at styre bevægelsen og holde balancen, så man undgår fx at falde.

# data[].attributes.body
Led er hvor to knogleender støder sammen. Leddene sørger for, at vi kan bevæge os. Der findes uægte led og ægte led og er inddelt således:

Ægte led kendetegnes ved:

1. Hængselled som bevæger sig i 2 retninger som både kan bøje og strække sig. fx i knæ- og albueled

2. Glideled som giver en minimal bevægelse fx i foden og hånden.

3. Kugleled som bevæger sig i alle retninger fx skulder og hofteled.

4. Ledbåndenes funktion er, at holde knoglerne sammen som elastikker.

Uægte led kendetegnes ved:

1. At der ikke er så meget bevægelighed.

2. Leddene findes mellem ribbenene og brystbenet.

Aldersforandringer:

Med alderen vil man opleve, at brusken i leddene bliver tyndere. Ved nedslidelse bliver bevægeligheden og smerterne nedsat. Det kaldes for slidgigt. Leddene bliver med alderen også stive og usmidige, hvilket gør bevægeligheden og daglige aktiviteter sværere at udføre.

# data[].attributes.body
Rygsøjlen har en S-form når man ser den fra siden. S-formen er med til, at gøre vores ryg stærkere samt virker som en støddæmper. Det vil sige, at den beskytter den sårbare rygmarv, som løber i rygsøjlen.

Der er bruskskive (diskus) mellem    hver ryghvirvel. Diskus består af en kerne der indeholder væske og fungerer som en støddæmper der gør rygsøjlen bevægelig.

Når ryggen bliver overbelastet, bliver diskus trykket sammen. Det vil sige, at hvis man arbejder forkert med ryggen kan det føre til, at den vandholdige kerne i diskus risikere at blive presset ud. Det kaldes for diskusprolaps. Ved diskuskolaps vil nerverne blive påvirket og man vil få smerter samt måske lammelser i benene. Dette kan ske ved en forkert arbejdsstilling. Det er derfor vigtigt, at man arbejder ergonomisk korrekt.

# data[].attributes.body
Vi har som mennesker i alt 206 knogler, som bliver kaldt for skelettet.

Skelettens funktion er, at beskytte vores indre organer som bl.a er nyrerne, hjertet og lungerne samt sørge for at vi kan stå oprejst.

Knoglernes funktion er også at være hæfte for musklerne samt danne røde blodlegemer.

Der findes 3 typer knogler og de er inddelt således:

1.  rørknogler, som er i ben og arme

2. flade knogler, som fx skulderblad, brystben og ribben.

3. uregelmæssige knogler som fx, ryghvirvlerne og knogler i hånd- og fodrod

Aldersforandringer:

Fra 30 års alderen begynder knoglerne at afkalke det vil sige at man mister mere knoglevæv end, man danner. Der sker stor afkalkning af knoglerne når man bliver ældre, hvis man i barn- og ungdommen ikke har indtaget nok D-vitamin til knoglerne.