# data[].attributes.body
vainotaan esimerkiksi jotain kulttuurista tai etnistä ryhmää + järjestelmällisyys

# data[].attributes.body
tuhotaan jokin esimerkiksi etninen, kielellinen, uskonnollinen ryhmä, esimerkiksi juutalaiset + järjestelmällisyys

# data[].attributes.body
Rikos ihmisyyttä vastaan on laajamittainen ja järjestelmällinen siviiliväestöön kohdistuva hyökkäys

# data[].attributes.headline
Kansanmurha on jonkin tietyn etnisen, kielellisen, uskonnollisen tai muun yleensä vähemmistöryhmän järjestelmällistä tuhoamista 

# data[].attributes.subject
Kansanmurha on jonkin tietyn etnisen, kielellisen, uskonnollisen tai muun yleensä vähemmistöryhmän järjestelmällistä tuhoamista 

# data[].attributes.headline
Kansanvaino on jonkin tietyn etnisen, kielellisen, uskonnolliset tai muun yleensä vähemmistöryhmän vainoamista 

# data[].attributes.subject
Kansanvaino on jonkin tietyn etnisen, kielellisen, uskonnolliset tai muun yleensä vähemmistöryhmän vainoamista 

# data[].attributes.body
tilanne, jossa jotakin/joitakin (ihmisiä) orjuutetaan tai surmataan + kiduttaminen, ihmiskauppa.

# data[].attributes.body
Holokausti eli juutalaisten kansanmurha

# data[].attributes.headline
Holokausti on natsi-Saksan ja sen yhteistyökumppaneiden vuosina 1933-1945 toimeenpanema valtion rahoittama juutalaisten vaino ja joukkotuho.  

# data[].attributes.subject
Holokausti on natsi-Saksan ja sen yhteistyökumppaneiden vuosina 1933-1945 toimeenpanema valtion rahoittama juutalaisten vaino ja joukkotuho.  

# data[].attributes.body
natsi-Saksan järjestelmällinen juutalaisten tuhoaminen toisen maailmansodan aikana, kuoli arviolta 5-7 miljoonaa juutalaista + muita vähemmistöjen ihmisiä mm. Vammaisia, romaneja. Vahvasti liittyy Auschwitz, joka oli tuhoamisleiri.

# data[].attributes.body
Rikos ihmisyyttä vastaan on vakavampi kansainvälinen rikos, joka koskettaa koko kansainvälistä yhteisöä.  Tapahtuu osana väestöön kohdistuvaa laajamittaista tai järjestelmällistä hyökkäystä.

# data[].attributes.body
Kansanmurha on jonkin tietyn etnisen, kielellisen, uskonnollisen tai muun, yleensä vähemmistönä olevan ryhmän järjestelmällistä tuhoamista. Esim. holokausti tai armenian kansanmurha

# data[].attributes.body
Saksa, juutalaisten kansanmurha (holokausti)

# data[].attributes.body
ensin vihapuhetta ihmisryhmää vastaan, saksalaiset vakuutettiin siitä, että juutalaiset ovat heille haitaksi 1933

lainsäädäntö muuttui 1935 niin, että juutalaisista tuli toisen luokan kansalaisia

terroriteot 1938, kristalliyö

1941 rajoitukset juutalaisten asumiseen, daavidintähti vaatteissa

1942 kansanmurha aloitettiin, juutalaisia kuljetettiin keskitysleireille järjestelmällisesti

# data[].attributes.body
Al-Anfal-kampanja

Armenialaisten kansanmurha

Assyrialaisten kansanmurha

Etniset puhdistukset Bosnian sodassa

Hamidin joukkomurhat

Hererojen ja namojen kansanmurha

Holodomor

Holokausti

Inkeriläisten kansanmurha

Kreikkalaisten kansanmurha

Krimin tataarien karkottaminen

Kulttuurinen kansanmurha

Moriorien kansanmurha

Musta sota

Myanmarin rohingyojen etninen vaino (2016–)

Porajmos

Prigorodnyn konflikti

Punaiset khmerit

Srebrenican joukkomurha

Tšerkessian kansanmurha

Tšetšeenien ja inguušien karkottaminen

Uiguurien kansanmurha

# data[].attributes.body
Uiguurien vainoaminen (Kiina)

# data[].attributes.body
Rikos ihmisyyttä vastaan on laajamittainen ja järjestelmällinen siviiliväestöön kohdistuva hyökkäys, jollaiseksi sekä kansanvaino että -murha voidaan määrittää. Tällaiset rikokset ovat kansainvälisen oikeuden vastaisia ja vanhentumattomia.

# data[].attributes.body
Australiassa aboriginaalien vainoaminen

# data[].attributes.body
Kansanvainoissa vainon kohteeksi joutuva ihmisryhmä menettää ensin oikeuksiaan ja heitä aletaan hallitsemaan tarkasti. Usein tämä jatkuu kansanmurhaan asti, jolloin tätä ryhmää aletaan tuhoamaan järjestelmällisesti.

# data[].attributes.body
-kansanmurhat tapahtuneet usein Itä-Euroopassa
-voivat johtua niin kansallisuudesta, uskonnosta, aatteesta kuin oppineisuudestakin
-kansanmurhia on tapahtunut hyvinkin lähellä nykypäivää

# data[].attributes.body
Armeninan kansanmurha 1915
Holokausti natsien vallan aikana
Pol potin punakhmerit 1975-1979
Ruandan kansanmurja 1994
Srebrenican joukkomurha 1995

# data[].attributes.body
- Kansanmurhat liittyvät usein sotiin

# data[].attributes.body
Ajatukset;
-kansanmurhia on tapahtunut hyvin eri mittakaavoissa, kuitenkin eteneminen kansanmurhaan, joukkoteloitukseen on kaikissa sama
-Kansanmurhat tapahtuvat usein sotien tai erilaisten yhteenottojen yhteydessä
-Pol Pot ja punakhmerit uusi juttu
-Vaikka YK:n sopimukseen on sitouduttu, ei se ole estänyt kansanmurhien tapahtumista

# data[].attributes.headline
Bosnian kansanmurha 1992-1995  Yk:n kansanmurhasopimukset tehottomia                                  Armenian kansanmurha Osmaanien valtakunnassa 1915                                                                                            Kansanmurhat yleensä sotien yhteydessä

# data[].attributes.subject
Bosnian kansanmurha 1992-1995  Yk:n kansanmurhasopimukset tehottomia                                  Armenian kansanmurha Osmaanien valtakunnassa 1915                                                                                            Kansanmurhat yleensä sotien yhteydessä

# data[].attributes.body
https://kvsolid.fi/teemat/uiguurit/

# data[].attributes.attachment_link.description
Uiguurit ovat Kiinan turkinkielinen muslimivähemmistö, josta valtaosa, arviolta kymmenen miljoonaa, elää Itä-Turkestanissa eli Xinjiangin autonomisella hallintoalueella. Kiinan valtio pyrkii järjestelmällisillä sortotoimillaan hävittämään uiguurivähemmistön. Vuodesta 2017 lähtien Kiina on sulkenut a…

# data[].attributes.body
Jotkin Suomessa toimivat yritykset käyttävät mahdollisesti pakkotyövoimaa. (Ehkä jopa suomalaisetkin)
Uiguurien asema ei tule lähitulevaisuutessa paranemaan.
Kiinan xinjiangissa asuu enemmän ihmisiä kuin suomalaisia on olemassa

# data[].attributes.body
-Xinjiangin alueella oleva vähemmistö
-Kiinan valtio vainoaa uiguureja
-Uiguurit pakotetaan pakkotyöhön ja leireille
-Uiguurien kulttuuria yritetään tuhota, koska se nähdään uhkana Kiinan valtiolle
- Kiinalaiset harjoittavat pakolaisvakoilua muiden maiden uiguureille

# data[].attributes.body
-eivät uhkaa Kiinan hallintoa millään tavalla, mutta silti uiguurit on otettu kohteeksi ikään kuin esimerkkinä, syynä myös Kiinalle tuottoisa ja tärkeä Xinjiangin alue
-paljon yhtäläisyyksiä holokaustin alkuvaiheisiin, pakolaisvakoilu erittäin huolestuttavaa

# data[].attributes.attachment_link.title
Pakkotyötä ja sterilisaatioita - miksi Kiina sortaa uiguureja? | Yle Uutisluokka Triplet

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle Uutiset Recin toimittaja Marjut Mäntymaa selvittää, miksi Kiina sortaa uiguureja ja voidaanko väärinkäytökset saada loppumaan?

# data[].attributes.body
Ajatuksia;
-paljon tunnettuja firmoja, jotka voidaan yhdistää uiguuriehin ja heidän tekemäänsä pakkotyöhön > tulevaisuudessa pitää perehtyä siihen, mistä hankkimani tavarat tulevat ja kuka niitä tekee
-uiguurien vainoaminen ehkä hieman sivuutettu aihe > asiaan ei puututa tarpeeksi rankoin ottein Kiinan suuruuden ja tärkeyden takia, mm. monelle tärkeä kauppakumppani.

# data[].attributes.body
- Uiguureja kohtaa kansanmurha
- Uiguureille halutaan järjestää "koulutusta"
- Uiguurien kohtaloa yritetään salata

# data[].attributes.attachment_link.description
Yli miljoona uiguurivähemmistöön kuuluvaa on vangittu Luoteis-Kiinassa, Xinjiagissa. Heidät on vangittu mielivaltaisesti, syyksi riittää se, että omistaa Koraanin tai puhuu vähemmistön kieltä. Olot 1 400 uudelleenkoulutusleirillä ovat huonot, asukkaat joutuvat osallistumaan opetuksen lisäksi pakkotyöhön ja heitä kidutetaan. Miksi Kiina haluaa tuhota muslimivähemmistönsä? (China: The Uighur Tragedy, 2022)

# data[].attributes.body
Palauta tähän alapuolelle videosta yhteenveto.
Otsikoi: videon nimi + oma nimi (etunimi riittää)
Teksti: yhteenveto keskeisistä näkökulmista.
Liitä palautukseen linkki videoon.

# data[].attributes.body
Taistelut Gazan ja Israelin välillä ovat yksittäisiä usein siviilien asumuksiin kohdistuneita iskuja. Israelin hallitus ei hyväksy taistelua kummaltakaan osapuolelta.  Joe Biden taas sanoo, että Israelille on täysi oikeus puolustauta

Jotkin lentoyhtiöt eivät enää liikennöi Israeliin

# data[].attributes.body
Vuonna 2016 Suomi vei 63% aseviennistään Lähi-Itään, muihin maihin 37%. Pääasiallisesti viedään panssariajoneuvoja, mutta myös kranaatinheittimiä, tarkkuuskivääreitä sekä patruunoita.

Kuvassa näkyy mihin maihin Suomi on suunnannut asevientiä, joista suurimpana Arabiemiirikunnat (65milj. €). Tämän lisäksi myös Turkki ja Saudi-Arabia suuria saajia.

Suomen suuri asevienti Arabiemiirikuntiin on aiheuttanut keskustelua, sillä he kohdistavat paljon iskuja siviilikohteisiin.

Suomi on suunnitellut myös asekauppoja mm. Qatariin. Asevienti Suomesta on kasvanut huomattavasti. Yleisesti kuitenkin Suomi on pikkutekijä koko maailman asekaupassa. (huomioitavaa, että video vuodelta 2017)
https://areena.yle.fi/1-4266038

# data[].attributes.headline
Yle Uutisluokka Triplet: Donald Trumpin päätös tunnustaa Jerusalem Israelin pääkaupungiksi nostatti myrskyn Lähi-idässä, linkki: https://areena.yle.fi/1-4302925                                  Juho

# data[].attributes.subject
Yle Uutisluokka Triplet: Donald Trumpin päätös tunnustaa Jerusalem Israelin pääkaupungiksi nostatti myrskyn Lähi-idässä, linkki: https://areena.yle.fi/1-4302925                                  Juho

# data[].attributes.body
-USA päätti ensimmäisenä valtiona maailmassa siirtää suurlähetystön Jerusalemiin vuonna 2017

-tarkistin äsken ja sivutoimipiste on vielä olemassa Tel Avivissa

-myös palestiinalaiset haluavat Jerusalemista pääkaupunkinsa

-Trump sanoi Yhdysvaltojen tähtäävän yhä kahden valtion luomiseen

-hän myös sanoi, että rajoista sopiminen jää osapuolten väliseksi

-tämä vain lisäsi kiistaa ja epäsopua osapuolten välillä

# data[].attributes.attachment_link.title
Yle Uutisluokka Triplet: Donald Trumpin päätös tunnustaa Jerusalem Israelin pääkaupungiksi nostatti myrskyn Lähi-idässä | Yle Uutisluokka Triplet

# data[].attributes.attachment_link.description
Israelin presidentti on kiitellyt Trumpin tunnustusta, mutta palestiinalaiset sanovat sen tukahduttavan Lähi-idän rauhanprosessin.

# data[].attributes.headline
Siirtokuntien tunnustaminen lailliseksi  Eero

# data[].attributes.subject
Siirtokuntien tunnustaminen lailliseksi  Eero

# data[].attributes.body
- Yhdysvallat ovat hyväksyneet Israelin siirtokunta politiikan

- Israelin pääministerin mukaan Trumpin hallinto on oikaissut historiallisen vääryyden ja tuonut oikeutta

- Israel on asuttanut kaikkialle Länsirannalle perustettuihin siirtokuntiin yli 400 000 ihmistä

- Kansainvälisen professorin mukaan siirtokunnat ovat laittomia

https://areena.yle.fi/1-50359110

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomalaisprofessorit: Israelin siirtokuntien tunnustaminen laillisiksi rikkoo kansainvälistä oikeutta | Yle Uutisluokka Triplet

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdysvaltain ilmoitus hyväksyä Israelin Länsirannalle perustamat siirtokunnat jakaa näkemyksiä. Israelin johto kutsuu päätöstä vääryyden oikaisemiseksi.

# data[].attributes.body
Pohdi kriisin alkusyitä oppimasi perusteella. Tutustu peda.net Lähi-itä kansiosta löytyvän Harjoitus1 tehtävän listaan lähi-idän konfliktin syistä. Tee harjoitus ohjeiden mukaisesti.
Palauta.
Otsikoi: oma nimi + "otsikoi itse valitsemasi näkökulman mukaan".

# data[].attributes.body
Palestiinalaisalueiden rajat. Jerusalem on juutalaisille sekä palestiinalaisille tärkeä kaupunki, joka olisi pitänyt alun perin jakaa vaikka puoliksi. Jos kaupungin antaa vain toiselle on konflikti väistämätön

Gazan saarto: Gazassa asuvat ihmiset voivat niin kuin juutalaiset haluavat. Palestiinalaiset eivät halua jättää omaa kansaansa kärsimään ilman taisteluita.

Käsitys siitä, kelle alue kuuluu: Ei ole yksiselitteistä käsitystä siitä kelle alue kuuluu. Juutalaiset saivat maailmansodassa ja historiassa kokemiensa vainojen takia myötätuntoa, ja siksi heille "luvattiin" alueita palestiinasta. Palestiina ei ole "ei kenenkään maa" joten sitä ei voi vain ottaa.

# data[].attributes.body
-Trump on Israel myönteinen, mutta halusi myös palestiinalaisten elämän parantuvan -Trump lupasi Itä Jerusalemin palestiinalaisille tietyin ehdoin -Palestiinalaisia ei ollut mukana neuvotteluissa

-Trump ja Netanyahu halusivat siirtää katseet pois omista sisäpoliittisista ongelmistaan, joten julkistivat suunnitelman
-Palestiinalaiset eivät olleet samaa mieltä suunnitelmasta, koska Palestiinan oma valtio olisi suunnitelman mukaan ilman armeijaa ja ilmavoimia, jotta ei olisi turvallisuusuhka Israelille
-Palestiinan vaikutus alueella siis pienentyisi
-Trump lupasi 50 miljardin dollarin apupaketin jos Palestiina suostuu
-USA muutti Israel-Palestiina politiikkaa kun Trump tuli presidentiksi ja Trump siirsi USA:n suurlähetystön Tel Avivista Jerusalemiin

Linkki: https://areena.yle.fi/1-50432820

# data[].attributes.attachment_link.title
Trumpin Lähi-idän rauhansuunnitelma: palestiinalaisille oma valtio, siirtokunnat osaksi Israelia | Yle Uutisluokka Triplet

# data[].attributes.attachment_link.description
Presidentti Donald Trump julkisti kiistanalaisen rauhansuunnitelmansa, joka on kädenojennus Israelille. Palestiinalaiset eivät ole osallistuneet suunnitelman laatimiseen.

# data[].attributes.body
Kolme vaikeinta kiistakysymystä;
-Itä-Jerusalemin ja muiden pyhien paikkojen hallinta > molemmilla uskonnoilla Jerusalem pyhäpaikka & tällä hetkellä Israelin hallinnassa (ilmeisesti), aiheuttaa tällöin konflikteja, sillä Palestiina haluaa pitää Jerusalemista myös kiinni
-Israelin voimapolitiikka palestiinalaisia vastaan > aktiivisesti laajentanut alueitaan ja saartanut tiettyjen alueiden toimintaa, mm. Gaza
-käsitys siitä, kenelle Palestiinan alue kuuluu > alueella asunut molemmat kansat kauan

# data[].attributes.body
- Käsitys siitä kenelle Palestiinan alue kuuluu
- uskonnolliset erimielisyydet
- Itä-Jerusalemin ja muiden pyhien paikkojen hallinta

Konfliktin isoimmat syyt ovat kiista alueesta sekä uskonnolliset erimielisyydet. Molemmat osapuolet haluavat varmasti Jerusalemin alueen itselleen sillä se on molemmille pyhä paikka.

# data[].attributes.body
Mielestäni vaikeimmat kiistakysymykset ovat:

-käsitys siitä, kenelle Palestiinan alue kuuluu, koska perusteita molemmille osapuolille löytyy

-terrorismi puolin ja toisin lisää kuilua osapuolten välillä ja luo pelon ilmapiirin ja vihan toista kohtaan

-uskonnolliset erimielisyydet, suurin ero ryhmien välillä ja syy, jonka takia rauhaa on erittäin vaikeaa saavuttaa

# data[].attributes.body
Käsitys siintä, kenelle Palestiinan alue kuuluu on vaikea kiistakysymys. Alue on historiallinen ja molemmat kansat ovat asunneet siellä kauan. Israelin voimapolitiikka Palestiinalaisia vastaan on myös vaikea aihe, koska mitä enemmän voimankäyttö ja kaltoinkohtelu jatkuu, sitä hitaammin rauhaa voidaan saada kehiin. Uskonnolliset erimielisyydet ovat myös vaikea aihe, koska juutalaisuus ja islamin usko eroavat toisistaan, ja molemmilla kansoilla on eri arvot.

# data[].attributes.body
Maailman suurimmat asevalmistajamaat – Kiina, Ranska, Saksa, Iso-Britannia, Yhdysvallat ja Venäjä – tuottavat neljä viidestä maailman aseesta.

# data[].attributes.body
Vuodelta 2014, https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000002707442.html

# data[].attributes.body
http://www.washingtonpost.com/blogs/worldviews/files/2013/10/us-diplomacy.jpg

# data[].attributes.body
1800-luvun alku

Monroen oppi

Aluksi erillään Euroopasta

Ensimmäiseen ms. Asti

Isolationismi

Monroen oppi toisessa merkityksessään 1917 USA:n liityttyä sotaan

Oikeus puuttua muiden Amerikan maiden asioihin, jos jotakin niitä uhkaa jonkin ulkopuolisen sotilaallinen tai poliittinen voima.

1900-luku

Theodore Roosevelt 1901-1909 republikaani

Panama irti Kolumbiasta

Woodrow Wilson 1913-1921 demokraatti

Wilsonin rauhanohjelma-> Ei toteutunut

Yhdysvallat ulos kansainliitosta

Isolationismi

Franklin Roosevelt  1933-1946 demokraatti

Hyvän naapuruuden politiikka

Sotilaallisen painostuksen vähentäminen

Toinen maailmansota

Harry Truman 1945-1953 demokraatti

Trumanin oppi

Kommunismin patoamispoliitiikka

Dominoteoria

Kylmä sota

John Kennedy 1961-1963 demokraatti

Kuuban ohjuskriisi 1962

Suhteet paranivat

Lyndon Johnson 1963-1969 demokraatti

USA Vietnamin sodassa

Richard Nixon 1969-1974 republikaani

Kotiutti Vietnamin joukkoja

Suhteet Kiinaan ja NL paranee

Gerald Ford 1974-1977

Ydinaseneuvottelut

James Carter 1977-1981 demokraatti

Korosti ihmisoikeuksia

Lähi-Idän rauha

Ronald Reagan 1981-1989 republikaani

Tähtien Sota (SDI) 1981

Suhteet NL paranee, kun Nikita Gorbatsov johtoon

George Bush 1989-93 republikaani

Voimapolitiikka

Persianlahden sota

Irak-Palestiina tilanteen selvittely

2000-luku

Bill Clinton 1993-2000

Yhdysvalta supervalta, NL kukistettu

Terrorirsmi alkaa nostaa päätään

George Bush 2001-2009 republikaani

Afganistanin sota 2001

Irakin sota 2003

Terrorismin vastaisnen taistelu

Barack Obama 2009-2017 demokraatti

Lopetti Irakin ja Afganistanin operaatiot

Rauhanpalkinto

# data[].attributes.body
Trumpin ja Bidenin erot:

-Trump strateginen epävarmuus, Biden valinnut diplomatian

-Biden ulkopolitiikka terävempää, yhteisiä keskustelua, sopimuksia...

-Trumpin aikana huonot välit keskeisiin liittolaisiin, mm. Saksaan

-Suurvaltakamppailu Trumpin aikana suurta

# data[].attributes.body
bidenilla diplomatia, trump piti ystävät ja viholliset varuillaan

liittolaisuussuhteet yhdysvaltojen keskeinen resurssi (transatlanttiset suhteet=liittolaisuus atlantin eri puolilla, diplomatia=vaikutetaan muiden valtioiden toimintaan rauhanomaisin keinoin, suurvaltakamppailu=kiinan, venäjän, usan kamppailu

painopiste muuttunut Kiinaan ja Eurooppaan lähi-idästä, vetäydytään afganistanista, sodankuva muuttunut, yhdysvallat lähdössä pois hankalista paikoista

geopoliittisesta vaikuttamisesta siirrytty geoekonomiaan, vaikutetaan rahavirtoihin, ylimääräiset verot fossiiliselle teollisuudelle, tullit, painostus

suurvaltakamppailu kiihtyy ja siirtyy eri sfääreihin

# data[].attributes.body
1. Valtiotoimijoiden paluu ulkopolitiikan keskiöön.

-

2. Trumpin ja Bidenin erot?

Biden käyttää diplomatiaa

Trump piti ystävät ja viholliset varpaillaan

3. Millä aloilla suurvaltakamppailua käydään? Määrittele: suurvaltakamppailu, diplomatia,

transatlanttisten suhteiden palauttaminen (mitä tarkoittavat)?
-

4. Bidenin Lähi-idän politiikka?

Painopiste muuttunut Eurooppaan ja Kiinaan

5. Kiinan merkitys Bidenin politiikassa?

-

6. Uudet vaikuttamiskeinot geopoliittisessa kartassa esim. North Stream. Miten pyritään toimimaan ja miksi?

Tullit

7. Miksi Aaltola väittää, että globaali hallinto ei tällä hetkellä toimi? Mitä esimerkkejä hän tuo esille?

Suurvaltakamppailu kiihtyy

# data[].attributes.body
Bidenin Lähi-idän politiikka:
-Afganistanista vetäytyminen

-Painopiste muuttunut Kiinaan Lähi-Idästä, + Venäjä

# data[].attributes.body
-puheet armeijan kyvykkyydestä kuulostavat nykykontekstissa koomisilta
-"nukkevaalit" tai ei, piti Putinin ainakin esittää ulkomaille demokratiaa
-myös lupaukset paremmista elinoloista ja köyhyyden puolittamisesta kuudessa vuodessa utopistisia

# data[].attributes.body
- Putin uhkaili uudella teknologialla

# data[].attributes.body
Venäjän yleinen vahvistaminen, painotettiin armeijan kasvattamista ja sotilaallisen voiman parantavan Venäjän tilaa. Voiko huomioida, että puhe aloitettiin kohdistamalla kansalaisten oikeuksien ja elinolojen parantamiseen ja tämän jälkeen siirrytään sotilaalliseen uudistamiseen, joka kuitenkin oli pääpointti koko puheessa?

# data[].attributes.body
Putin haluaa korostaa, että Venäjän sotilaallinen, taloudellinen ja teknologinen kehitys on nopeaa. Varmaankin osittain totta, mutta esim köyhyyttä vaikea puolittaa yhdessä vuosikymmenessä

# data[].attributes.body
Yritetään luoda ihmisille kuva vahvasta johtajasta, joka johtaa vahvaa Venäjää, vaikka näin ei oikeasti ole.

# data[].attributes.body
-Niinistö yritti tunnistella lännen ja idän suhteita, joihin Suomenkin ulkopolitiikka kytkeytyy vahvasti
-Niinistön mukaan maailman tapahtumat voimakolmikon Trump, Xi ja Putin hallussa
-pienet maat ja kansainvälisen yhteisön rooli pieni kolmikon vetäessä kelkkaa kolmeen eri suuntaan

# data[].attributes.body
Suurvallat saavat ohjailla maailmanpolitiikkaa omien halujen mukaan, Trump & Putin sekä Xi ohjailee kansainvälisesti (Yhdysvallat, Venäjä, Kiina) > Niinistö näkee tämän huolestuttavana.

# data[].attributes.body
Yhdysvallat, Kiina ja Venäjä määräävät pitkälti sen, mitä kansainvälisessä politiikassa tapahtuu. Pienemmät valtiot eivät pysty vaikuttamaan oikeastaan mitenkään.

# data[].attributes.body
- Maailman tapahtumat tapahtuvat Trumpin, Putinin ja Xin ympärillä

# data[].attributes.body
2014 Ukrainan vallankumous > Krimin niemitys > Ukraina haluaa "lähemmäksi" länteä (Nato, EU) > tämä vaarantaisi Venäjän turvallisuuden.

Naton lähentyminen Itä-Eurooppaan Putinin uhka, Neuvostoliiton hajoaminen oli geopoliittinen katastrofi.

Ukraina kohti länttä, Venäjä pyrkii estämään sen. Rauha Itä-Ukrainaan, mutta Venäjä jatkaa silti toimiaan > konflikti ok.

# data[].attributes.body
-levottomuudet vuonna 2019 käynnissä jo viisi vuotta
-2014 Venäjä valtasi Krimin niemimaan
-->talouspakotteet länneltä Venäjää kohtaan, valtaus jatkui silti

-Venäjä lähti valtaamaan Ukrainaan estääkseen Naton leviämisen Venäjän rajalle
--->nyt Suomi Natoon, tavoite epäonnistui omien hölmöilyjen vuoksi

-2019 Ukrainassa liikkeet Natoa ja EU:ta kohti, maan sisällä kuitenkin länsimieliset ja vanhoillisia, erimielisyyksiä

-Venäjä 2022 hyökkäys

-nykyään Ukraina hyvin yhtenäinen ja haluaa mukaan Euroopan unioniin

-Putin yhdisti Ukrainaa hyökkäämällä

# data[].attributes.body
- Venäjän tukema presidentti joutui pakenemaan.
- Venäjä ei halua Ukrainaa Natoon.
- Venäjä haluaa rauhaa itä-Ukrainaan

# data[].attributes.body
Ukrainassa oli venäjänmielinen presidentti, mutta pakeni Venäjälle kansannousussa. Uusi Ukrainan presidentti Petro Poroshenko pyrki johtamaan maataan EU:n ja NATO:n päin. Venäjän Putin ei Poroshenkon ideasta pitänyt ja lopulta kriisi eskaloitui sotaan

# data[].attributes.body
Ukraina haluaa irtautua Venäjästä. Venäjän hallituksen tukeman presidentin valta-asema kaadettiin -> Venäjä suuttui Ukrainalle

Venäjä valloitti Krimin ja myöhemmin osia Itä-Ukrainasta. Venäjä ei halua Ukrainan liittyvän "lännen piiriin", koska näkee sen turvallisuusuhkana

# data[].attributes.body
-Kiina käy kahdenkeskistä keskustelua valtioiden välillä ja pyrkii luomaan verkostoa
-Kiinan avun ehtona on se, että kumppanimaa Afrikassa pitäytyy yhden Kiinan politiikassa eikä tunnusta Taiwania itsenäiseksi
-Kiina käy kauppaa kaikkien sille sopivien tahojen kanssa, jotka tämän ehdon täyttävät, ja se on puuttumaton maiden sisäisiin asioihin
-suhteet ovat molempia osapuolia hyödyttäviä, mutta ilmastolle useat hankkeista eivät ole hyödyksi

# data[].attributes.body
Viimeisen vuosikymmenen ajan Venäjä on kasvattanut vaikutustaan Afrikassa. Venäjä antaa taloudellista sekä aseellista apua Afrikkaan, joka kasvattaa Moskovan vaikutusvaltaa alueella. Esimerkiksi Afrikan 54 valtiosta 24 äänesti tyhjää tai jätti äänestämästä kun YK:ssa tuomittiin Venäjän aloittama sota Ukrainaa vastaan. Afrikassa on myös halu pysyä suurvaltojen kiistojen ulkopuolella, mutta Venäjän poliittiset suhteet olivat myös mukana äänestyksessä. Monien maiden suhteet Venäjään syntyivät jo Neuvostoliiton aikoina, ja monissa maissa on vallassa puolueita joille Neuvostoliitto tarjosi apua.

# data[].attributes.body
- YK:n turvajoukkoja on Afrikassa vain vähän. Esimerkiksi suuressa Kongossa joukkoja on vain 10 000
-Afrikka saa 36 prosenttia YK-järjestelmän kehitykseen kohdennettavista kuluista, joka on isoin osuus mitä mikään maailman alue saa.
-Afrikan maat toivovat, että YK:n ihmisoikeusneuvosto ottaisi rasismin ja poliisiväkivallan pikaisesti käsittelyyn.