# data[].attributes.headline
По виразу обличчя лю

# data[].attributes.body
По виразу обличчя люди досить точно впізнають такі емоції, як радість, здивування, страждання, гнів, гірше - презирство (його часто ототожнюють з гнівом) і страх.

Емоційні стани та форми їх виявлення детермінуються переважно соціальними чинниками, але не можна ігнорувати у з'ясуванні їхньої природи й деяких природжених особливостей людини. Багатство емоційних станів виявляється у формі настроїв афектів, стресів, фрустрацій, пристрастей

# data[].attributes.headline
При упізнанні власни

# data[].attributes.body
При упізнанні власних емоцій провідною ознакою є суб'єктивне переживання емоції. Розпізнавання емоцій інших людей здійснюється, в основному, за зовнішніми проявами емоцій, т. Е. По міміці і пантоміма, зміни мови і голосу, поведінки, вегетативним реакцій. Серед каналів передачі емоційної інформації можна виділити два основних: по-перше, міміка і пантоміма, по-друге, мова.

# data[].attributes.headline
Зовнішні прояви емоц

# data[].attributes.body
Зовнішні прояви емоцій, що є синтезом мимовільних і довільних способів реагування, багато в чому залежать від особливостей виховання дітей. Діти, спостерігаючи за дорослими, вчаться тому, які виразу обличчя відповідають різним емоціям. Правила, які встановлюють вираз або придушення своїх почуттів, допомагають посилити, послабити або замаскувати вираз емоцій.

# data[].attributes.headline
На формування мімічн

# data[].attributes.body
На формування мімічного вираження емоцій, на думку Я. Рейковского, впливають три фактори:

1. вроджені мімічні схеми, що відповідають певним емоційним станам;

2. придбані, завчені, соціалізовані способи прояву почуттів;

3. індивідуальні експресивні особливості.

# data[].attributes.headline
Ступінь емоційної ек

# data[].attributes.body
Ступінь емоційної експресивності впливає на якість міжособистісних відносин. Так, надмірна стриманість призводить до того, що людина сприймається як холодний, байдужий, зарозумілий, тим самим викликаючи в оточуючих подив або неприязнь, в той час як надмірна експресивність може викликати у співрозмовника здивування і роздратування.

# data[].attributes.headline
Отже, уміння висловл

# data[].attributes.body
Отже, уміння висловлювати і розпізнавати емоції є необхідною умовою для соціальної адаптації. Встановлено, що діти, які не здатні «читати» емоції інших людей або адекватно виражати невербально власні емоції, постійно знаходяться в стані фрустрації, тому що фактично не розуміють, що відбувається в міжособистісному спілкуванні.

# data[].attributes.headline
Емоції і почуття зді

# data[].attributes.body
Емоції і почуття здійснюють сигнальну та регулювальну функції, спонукають людину до знань, праці, вчинків або стримують її.

Вони органічно пов'язані між собою, але за своїм змістом і формою переживання вони не тотожні.

# data[].attributes.headline
Навички адекватного вираження емоції і почуттів

# data[].attributes.subject
Навички адекватного вираження емоції і почуттів

# data[].attributes.headline
Отже, казкотерапія д

# data[].attributes.body
Отже, казкотерапія для дорослих спрямована саме на те, щоб через написання своєї казки краще пізнати себе, поглянути на багато свої проблеми з боку, навчитися знаходити в собі ресурси для того, щоб справлятися з труднощами і долати перешкоди на життєвому шляху.

# data[].attributes.headline
У психології є такий

# data[].attributes.body
У психології є такий прийом - розповідати дітям про закономірності життя не прямим текстом - надто вже це буває сухо і складно, - а за допомогою алегорій і абстрактних образів. Як показує практика, дорослі в цьому сенсі від дітей не відрізняються. Для нас теж, часом, куди наочніше і зрозуміліше звучать не бездушні академічні описи, а барвисті художні історії зі спецефектами.

# data[].attributes.headline
Іноді  досить просто

# data[].attributes.body
Іноді досить просто проговорити проблему, щоб щось прояснилося. Казка сама задає шлях руху: чи буде це зміна ролей, нова казка, переробка старої історії або просто імпровізація - залежить від мети.

# data[].attributes.headline
Специфіка використан

# data[].attributes.body
Специфіка використання методу казкотерапии з дорослими дає можливість краще пізнати людину,казка дає можливість вирішити проблему різними способами,відкритися наприклад, повернути час назад, щоб прожити безліч різних фіналів. Вона може допомогти знову пройти через якийсь приємний досвід.

# data[].attributes.headline
Людина спочатку або 

# data[].attributes.body
Людина спочатку або ассоціюється себе з певним героєм (героями), або промовляє свої почуття нативної (тобто використовуючи роль оповідача).

# data[].attributes.headline
Казку називають  мет

# data[].attributes.body
Казку називають  метафорою, яка дозволяє заглянути у внутрішній світ дитини. У казковій історії все образи мають своє значення.

# data[].attributes.headline
Специфіка використання методу казкотерапії з дорослими (батьками)

# data[].attributes.subject
Специфіка використання методу казкотерапії з дорослими (батьками)

# data[].attributes.body
Отже, основним принципом казкотерапії є зцілення казкою, сприяння цілісному розвитку особистості, людської духовності. Казкотерапія знижує в дітей рівень тривожності, допомагає долати різноманітні страхи, уможливлює адаптацію до колективу. Казкою можна приборкати дитячу агресивність, додати упевненості невпевненим і сором’язливим дітям.

# data[].attributes.headline
Основні прий

# data[].attributes.body
Основні прийоми роботи з казкою

Аналіз казок.

Розповідання казок.

Переписування казок.

Постановка казок із допомогою ляльок.

Малювання за мотивами казки.

Програвання епізодів казки.

Складання казок.

# data[].attributes.headline
Алгоритм під

# data[].attributes.body
Алгоритм підбору (складання) терапевтичної казки

Чітко визначте проблему, яку слід вирішити.

Підберіть можливі шляхи її подолання у реальному житті.

Втільте в характері головного героя казки (це може бути вже існуюча казка) ті риси, страхи, комплекси, яких слід позбутися.

В процесі розгортання подій казки головний герой має позбутися своїх недоліків.

# data[].attributes.headline
Особливості 

# data[].attributes.body
Особливості різновидів у систематиці казкотерапії розрізняють казки таких видів:

терапевтична;

релаксаційна;

психологічно-повчальна;

психотерапевтична.

# data[].attributes.headline
Головне завд

# data[].attributes.body
Головне завдання казок: через казкові події показати герою ситуацію з іншого боку, запропонувати альтернативні моделі поведінки.

# data[].attributes.headline
Суть методу<

# data[].attributes.body
Суть методу казкотерапії полягає в тому, що казка доступно пояснює, що добре, а що погано. На прикладі позитивних персонажів дитина вчиться бути хорошою, а негативні герої казок викликають у неї лише негативну реакцію. Негативний герой завжди залишається покараним, а доброму дістається красуня-принцеса й півцарства на додаток.

# data[].attributes.headline
Казкотерапія добре д

# data[].attributes.body
Казкотерапія добре долає у дітей високий рівень тривожності, різноманітні страхи, агресивність, адаптує до різних дитячих колективів. Казкотерапію можна використовувати у роботі з агресивними дітьми, невпевненими, сором’язливими, брехливими, а також у випадках різного роду психосоматичних захворювань. Процес казкотерапії дозволяє дитині усвідомити та проаналізувати свої проблеми, побачити шляхи їх вирішення.

# data[].attributes.headline
Казкотерапія

# data[].attributes.body
Казкотерапія – це один із ефективних методів роботи з учнями початкових класів, які зазнають тих чи інших емоційних та поведінкових труднощів. Суть цього методу у створенні особливої казкової атмосфери, яка робить мрії дитини дійсністю, дозволяє дитині вступити у боротьбу зі своми страхами, комплексами.

# data[].attributes.headline
Особливості і специфіка казкотерапевтичних занять з дітьми дошкільного і молодшого шкільного віку

# data[].attributes.subject
Особливості і специфіка казкотерапевтичних занять з дітьми дошкільного і молодшого шкільного віку