# data[].attributes.body
share_arrow
help_outline

more_horiz
Armadillo gruppearbejde - jeres svar
Lavet med hjælp fra en skrivende abe
tt7
+  15
●
2 dage
Jeg vil sige når de først
Jeg vil sige når de første skud sker ude på markerne, fordi så kan de soldater der er der ude ikke vende om, der er de nødt til at handle og skyde. 18:00.
t skabe en trist el. dram
t skabe en trist el. dramatisk stemning.
Bevidst klipning bl.a ved computerspil
i starten af dokum
i starten af dokum
Lys
Lys
Der er et tydeligt filter på hele filmen. Lyset er generelt meget mørkere, end normalt. Nogle steder i filmen, f.eks. mens de venter for at se, hvor Talebanerne er henne, er det meget mørkt. Her kan man næsten ikke se noget. Ligesom de ikke ved, hvad der kommer - de er jo slet ikke sikre på, hvor talebanerne er, og en mand, der ser helt normal ud kan være medlem af Taliban. De famler lidt i blinde.
Senere bliver de rost og hyldet, og de får medaljer for deres indsats

Der arbejdes bevidst med lyset, instruktøren har fx. valgt at bruge de mørke farver som symboliserer det onde, angst eller kaos som jo også passer til situationen hvor de danske soldater begynder at skyde mod talebanerne. De er bange for den pludselige død.

Usymptasike personer:
Usymptasike personer:

Delingsfører Rasmus: 30, "amen det er sgu da også deprimerende. ll dressed up, and no one to blow”. Han bliver ramt af en vejsidebombe, så han får en flænge i hele hovedet, men han vender så tilbage igen, for at vise dem, at det ikke er så let. Han siger i 53:40, at han har mere informationer omkring det her “cirkus-sladderhank”. Han forsøger at dække over skurkene.

Daniel + oscar
48:30 Daniel forklarer hvordan de har dræbt de 4 talibanere, og da han siger de har gjort det på den mest humane måde, der griner folk. Og herefter forklarer de om en anden som de skød “30-40” skud igennem. 45:14 “det sgu hurtigt, de begynder at lugte.
Sympatiske personer
Sympatiske personer
Mads: (38:39 - Viser han at han ikke rigtig har lyst og holder sig mere tilbage, men er stadig klar på at hjælpe delingen hvis de får brug for ham.) (36:25 - Mads: “Det er helt fucked up altså.”)

Thomas: Kontaktperson til de civile. (09:26 - Han fortæller at de skal skabe det gode billede over for børnene ved at gived em mad) (25:10 - Hører vi ham forsøge at hjælpe de civile. Han ved hvor mange skader der er gjort, derfor gør han også hvad han kan for at give lidt tilbage, om det så er 1500,- eller en ko.)

Kim: Er lægehjælpen. Han lapper de sårede soldater sammen ude på marken. Hans sprogbrug er en del pænere end de andre soldaters sprog. Han holder sig tilbage når de snakker om hvad de har gjort ude på marken ved 48:00 ca. ved 51:00 og frem til ca 52:00 forsvarer Kim sine medsoldater ved at fortælle at de stadig var oppe at kører til mødet og at de rent psykisk synes at det var ekstremt så de måske brugte nogle hårde ord.
Da Oskar og Daniel er ude og sikre sig at Talebanerne er døde, står Kim ved siden af og holder øje, men han tager ikke del i det som foregår.

Fakta- og fiktionskoder
Fakta- og fiktionskoder
Faktakoder:
Autentisk  miljø
Brug af rigtig navne
Håndholdt kamera - 10 min.
Synkron lyd - 26.10 min.
Neutrale billedudsnit - halvnær, halvtotal

Fiktionskoder:
Asynkron lyd - underlægningsmusik og telefonsamtaler. - 01.35 og 02.12 min
Der bruges bevidst mørkt lys, for at skabe en trist el. dramatisk stemning.
Bevidst klipning bl.a ved computerspil

Genrebestemmelse:
Da det er en dokumentar, burde der være overvejende mange faktakoder. Dog bruges der i denne dokumentar også mange fiktionskoder i form af asynkron lyd, som bruges rigtig meget samt brugen af mørkt lys i rigtig mange af sceneren, for at skabe en trist og dramatisk stemning. Derudover er der også brugt bevidst klipning, da de sidder og spiller computer, hvor der kastes en granat i spillet, hvorefter det bliver til virkelighed. Dette viser en stor kontrast mellem computer-krigsspil og virkeligheden.
3. Gør rede for filmens opbygning Passer filmen til berettermodellen, bølgemodellen, nyhedstrekanten, etc.? Sæt den ind i den model, der passer bedst. BERETTERMODELLEN:
3. Gør rede for filmens opbygning Passer filmen til berettermodellen, bølgemodellen, nyhedstrekanten, etc.? Sæt den ind i den model, der passer bedst. BERETTERMODELLEN:
Anslag - Når man ser klip fra Afghanistan. Og noget tekst hvor der står fx “I 2001 fjernede USA Taliban fra Kabul.”                                                      Præsentation - Når man møder soldaterne vi skal følge resten af filmen (ved afskedsfesten 2.12 - 2.46. Udover at man bliver præsenteret for personerne (deres navne) ser man også Mads hjemme hos familien. Efter ser man dem alle sammen ude i lufthavnen mens de siger farvel/ tager afsked. 5.11 Titel. 5.17 De ankommer til Afghanistan.
Uddybning - 5.17 De ankommer til Afghanistan. De er kommet til Afghanistan og får præsenteret de missioner de skal ud på                        P.O.N.R - Når er ankommet til Afghanistan og ved de ikke kan komme hjem før om 6 måneder. Mads snakker med sin familie 8.05- 8.20.          Konflikt - 10.09 De er ude på deres første mission og deler slik ud, snakker med de civile. indtil 12.40 .  Konflikten er også at de bomber de civile og deres huse, samt familier.                                                              Klimaks - Optakt til klimaks, en aktion hvor overvågnings flyet viser tre talibanere = de bombes. 34.36 De er ude på auktion hvor de danske soldater går på en mark og bliver bombet af talibanere og de fleste bliver ramt i arme og ben. KLIMAKS ER VIRKELIG DER HVOR DE STÅR I ET SKOVOMRÅDE OG GÅR AMOK PÅ HINANDEN
Udtoning - Hvor de sidder i den der ling. Når de kommer hjem. Når de sladre…. om noget vi ikke ved hvad betyder. Man ser hvor de undre sig over om de skal afsted eller ej.
Kamerabevægelse
Kamerabevægelse
Håndholdt kamera
Generelt er kameraet håndholdt hvilket giver os en fornemmelse af autentitet og føling med begivenhederne. Dette er især meget fremtrædende i krigsscener fx 18:24-18:28. Kameraet er med på samme måde som soldaterne og risikerer på samme måde sit liv, det giver filmen tempo og drama.

Panorering
7:04 - 7:09
Personerne sidder i vagttårnet og kigger ud på civile der kommer til lejren. Kameraet panorerer og vi får fornemmelsen af at det er os der kigger ud.
10:11-10:17
Kameraet følger en bestemt person bagfra men da noget andet kommer ind i billedet panorerer synsvinklen bagud og vi får indtrykket af at man vender sig om for at kigge

Travelling
Udover at panorere er kameramanden også glad for travelling hvor han følger en person parallelt for at vise hvor personen er på vej hen et sted og give fornemmelse af at seeren selv følger med/står lige ved siden af.
fx 42:49 - 43:00
Billedudsnit og synsvinkel
Billedudsnit og synsvinkel
Især lige i starten af dokumentaren er der anvendt rigtig mange nærbilleder og ultranærbilleder, for at vise soldaternes og deres familiers følelser og reaktioner inden de skal sendes til Afghanistan. Senere hen i filmen bruger de også nærbilleder og ultranærbilleder når de har samtaler og fx ved det 24. minut, hvor de har en samtale med to af de indfødte i Afghanistan.

Udover de scener med direkte samtaler, så bruger de for det meste halvtotale og halvnære billeder, hvor man ser mennesker og så noget baggrund eller noget af et menneske og så noget baggrund.

Få øjeblikke i dokumentaren oplever vi supertotal og total synsvinkler, hvor vi ser alle soldaterne gå ude på slagmarken, for at få et indblik i deres situation. dette kan ses ved 34:35.
Kort efter i 34:41 til 34:52 ser vi en række af halvtotale og halvnære billeder, i det man følger soldaterne ude på marken som førsteperson.
Fakta & Fiktionskoder
Fakta & Fiktionskoder
Faktakoder:
Håndholdt kamera - skaber drama.
Frø- og fugleperspektiv

# data[].attributes.body
Jeg vil sige når de første skud sker ude på markerne, fordi så kan de soldater der er der ude ikke vende om, der er de nødt til at handle og skyde. 18:00. 

# data[].attributes.body
t skabe en trist el. dramatisk stemning. 
Bevidst klipning bl.a ved computerspil

# data[].attributes.body
Der er et tydeligt filter på hele filmen. Lyset er generelt meget mørkere, end normalt. Nogle steder i filmen, f.eks. mens de venter for at se, hvor Talebanerne er henne, er det meget mørkt. Her kan man næsten ikke se noget. Ligesom de ikke ved, hvad der kommer - de er jo slet ikke sikre på, hvor talebanerne er, og en mand, der ser helt normal ud kan være medlem af Taliban. De famler lidt i blinde.

Senere bliver de rost og hyldet, og de får medaljer for deres indsats

Der arbejdes bevidst med lyset, instruktøren har fx. valgt at bruge de mørke farver som symboliserer det onde, angst eller kaos som jo også passer til situationen hvor de danske soldater begynder at skyde mod talebanerne. De er bange for den pludselige død.

# data[].attributes.body
Delingsfører Rasmus: 30, "amen det er sgu da også deprimerende. ll dressed up, and no one to blow”. Han bliver ramt af en vejsidebombe, så han får en flænge i hele hovedet, men han vender så tilbage igen, for at vise dem, at det ikke er så let. Han siger i 53:40, at han har mere informationer omkring det her “cirkus-sladderhank”. Han forsøger at dække over skurkene.

Daniel + oscar
48:30 Daniel forklarer hvordan de har dræbt de 4 talibanere, og da han siger de har gjort det på den mest humane måde, der griner folk. Og herefter forklarer de om en anden som de skød “30-40” skud igennem. 45:14 “det sgu hurtigt, de begynder at lugte.

# data[].attributes.body
Mads: (38:39 - Viser han at han ikke rigtig har lyst og holder sig mere tilbage, men er stadig klar på at hjælpe delingen hvis de får brug for ham.) (36:25 - Mads: “Det er helt fucked up altså.”)

Thomas: Kontaktperson til de civile. (09:26 - Han fortæller at de skal skabe det gode billede over for børnene ved at gived em mad) (25:10 - Hører vi ham forsøge at hjælpe de civile. Han ved hvor mange skader der er gjort, derfor gør han også hvad han kan for at give lidt tilbage, om det så er 1500,- eller en ko.)

Kim: Er lægehjælpen. Han lapper de sårede soldater sammen ude på marken. Hans sprogbrug er en del pænere end de andre soldaters sprog. Han holder sig tilbage når de snakker om hvad de har gjort ude på marken ved 48:00 ca. ved 51:00 og frem til ca 52:00 forsvarer Kim sine medsoldater ved at fortælle at de stadig var oppe at kører til mødet og at de rent psykisk synes at det var ekstremt så de måske brugte nogle hårde ord.

Da Oskar og Daniel er ude og sikre sig at Talebanerne er døde, står Kim ved siden af og holder øje, men han tager ikke del i det som foregår.

# data[].attributes.body
Faktakoder:
Autentisk  miljø

Brug af rigtig navne

Håndholdt kamera - 10 min.

Synkron lyd - 26.10 min.

Neutrale billedudsnit - halvnær, halvtotal

Fiktionskoder:
Asynkron lyd - underlægningsmusik og telefonsamtaler. - 01.35 og 02.12 min

Der bruges bevidst mørkt lys, for at skabe en trist el. dramatisk stemning.

Bevidst klipning bl.a ved computerspil

Genrebestemmelse:
Da det er en dokumentar, burde der være overvejende mange faktakoder. Dog bruges der i denne dokumentar også mange fiktionskoder i form af asynkron lyd, som bruges rigtig meget samt brugen af mørkt lys i rigtig mange af sceneren, for at skabe en trist og dramatisk stemning. Derudover er der også brugt bevidst klipning, da de sidder og spiller computer, hvor der kastes en granat i spillet, hvorefter det bliver til virkelighed. Dette viser en stor kontrast mellem computer-krigsspil og virkeligheden.

# data[].attributes.headline
3. Gør rede for filmens opbygning Passer filmen til berettermodellen, bølgemodellen, nyhedstrekanten, etc.? Sæt den ind i den model, der passer bedst. BERETTERMODELLEN:                                                  

# data[].attributes.subject
3. Gør rede for filmens opbygning Passer filmen til berettermodellen, bølgemodellen, nyhedstrekanten, etc.? Sæt den ind i den model, der passer bedst. BERETTERMODELLEN:                                                  

# data[].attributes.body
Anslag - Når man ser klip fra Afghanistan. Og noget tekst hvor der står fx “I 2001 fjernede USA Taliban fra Kabul.”                                                      Præsentation - Når man møder soldaterne vi skal følge resten af filmen (ved afskedsfesten 2.12 - 2.46. Udover at man bliver præsenteret for personerne (deres navne) ser man også Mads hjemme hos familien. Efter ser man dem alle sammen ude i lufthavnen mens de siger farvel/ tager afsked. 5.11 Titel. 5.17 De ankommer til Afghanistan.
Uddybning - 5.17 De ankommer til Afghanistan. De er kommet til Afghanistan og får præsenteret de missioner de skal ud på                        P.O.N.R - Når er ankommet til Afghanistan og ved de ikke kan komme hjem før om 6 måneder. Mads snakker med sin familie 8.05- 8.20.          Konflikt - 10.09 De er ude på deres første mission og deler slik ud, snakker med de civile. indtil 12.40 .  Konflikten er også at de bomber de civile og deres huse, samt familier.                                                              Klimaks - Optakt til klimaks, en aktion hvor overvågnings flyet viser tre talibanere = de bombes. 34.36 De er ude på auktion hvor de danske soldater går på en mark og bliver bombet af talibanere og de fleste bliver ramt i arme og ben. KLIMAKS ER VIRKELIG DER HVOR DE STÅR I ET SKOVOMRÅDE OG GÅR AMOK PÅ HINANDEN
Udtoning - Hvor de sidder i den der ling. Når de kommer hjem. Når de sladre…. om noget vi ikke ved hvad betyder. Man ser hvor de undre sig over om de skal afsted eller ej.

# data[].attributes.body
Håndholdt kamera

Generelt er kameraet håndholdt hvilket giver os en fornemmelse af autentitet og føling med begivenhederne. Dette er især meget fremtrædende i krigsscener fx 18:24-18:28. Kameraet er med på samme måde som soldaterne og risikerer på samme måde sit liv, det giver filmen tempo og drama.

Panorering

7:04 - 7:09

Personerne sidder i vagttårnet og kigger ud på civile der kommer til lejren. Kameraet panorerer og vi får fornemmelsen af at det er os der kigger ud.

10:11-10:17

Kameraet følger en bestemt person bagfra men da noget andet kommer ind i billedet panorerer synsvinklen bagud og vi får indtrykket af at man vender sig om for at kigge

Travelling

Udover at panorere er kameramanden også glad for travelling hvor han følger en person parallelt for at vise hvor personen er på vej hen et sted og give fornemmelse af at seeren selv følger med/står lige ved siden af.

fx 42:49 - 43:00

# data[].attributes.body
Især lige i starten af dokumentaren er der anvendt rigtig mange nærbilleder og ultranærbilleder, for at vise soldaternes og deres familiers følelser og reaktioner inden de skal sendes til Afghanistan. Senere hen i filmen bruger de også nærbilleder og ultranærbilleder når de har samtaler og fx ved det 24. minut, hvor de har en samtale med to af de indfødte i Afghanistan.

Udover de scener med direkte samtaler, så bruger de for det meste halvtotale og halvnære billeder, hvor man ser mennesker og så noget baggrund eller noget af et menneske og så noget baggrund.

Få øjeblikke i dokumentaren oplever vi supertotal og total synsvinkler, hvor vi ser alle soldaterne gå ude på slagmarken, for at få et indblik i deres situation. dette kan ses ved 34:35.

Kort efter i 34:41 til 34:52 ser vi en række af halvtotale og halvnære billeder, i det man følger soldaterne ude på marken som førsteperson.

# data[].attributes.body
Faktakoder:
Håndholdt kamera - skaber drama.

Frø- og fugleperspektiv

Oprindeligt lys

Synkron lyd

Autentiske navne/personer/miljø

Forpligtet på virkeligheden

Halvtotal - supertotal - total

Normalperspektiv

Interviews (27:06)

Fiktionskoder:
Asynkron lyd (stemningsmusik)

Underlægningsmusik (34:36) Manipulerer med virkeligheden, “snyder” seeren.

“Bruseren” - scene - skuespil

Close-up billeder

Dramatisk musik

Skjulte mikrofoner

Counter strike (25:30)
S

37.53 !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!

Slowmotion (53:50)

- Man forventer af dokumentaren, at den er saglig, og hælder mod fakta. Men da der er mange fiktionskoder, vil vi sige at det er en blandingsform. Der er mange faktakoder, som forventet, men der er faktisk også mange fiktionskoder, som man måske ikke lige havde forventet ville være der.

- Den bruger de virkemidler en spillefilm har, går hen og minder om en spillefilm.

- Da de sidder og spiller cs, går det bogstaveligt talt lige direkte fra at være et spil (fiktion), til at være virkelighed (fakta).

# data[].attributes.body
DEN OBSERVERENDE FORTÆLLEFORM
Tilrettelæggerens rolle er nedtone, og optræder som en flue på væggen. Miljøet, menneskerne og virkeligheden fremstilles meget direkte. Den minimalistiske fortælleform viser sig også da der stort set bliver brugt håndholdt kamera gennem hele filmen og der er lange perioder der er uklippede og hvor der ikke fremtræder asynkron musik.

# data[].attributes.body
Asynkronlyd:

De bruger musik til at påvirke seernes følelser. Eksempelvis når de skal sige farvel inden de rejser til Afghanistan, er der blevet tilføjet en sørgelig melodi: 3:57

Asynkron lyd: gyseligt/sørgelig musik lægges ind over en episode hvor de lige skal til at bombe talibanerne 28:45

Der er også dystert musik når de tjekker husene fx. 32:30 Det giver seerne en spændingsfølelse

Reallyd:
Der er reallyd ved tale, skud og bomber. 13:22-13:40
Man kan høre fuglene kvidre og ugler i baggrunden 31:00

# data[].attributes.body
Det er den DEN OBSERVERENDE TV-DOKUMENTAR
Vi ser deres hverdag i Afghanistan, hvor de er nede og kæmpe mod Taleban. Kameraholdet er som “fluen på væggen” da vi ikke ser dem optræde i nogen scene, og de er mest muligt usynlige.

# data[].attributes.headline
Læs artiklen "Armadillo er manipuleret"(Ekstrabladet) og gengiv tekstens vigtigste pointer.

# data[].attributes.subject
Læs artiklen "Armadillo er manipuleret"(Ekstrabladet) og gengiv tekstens vigtigste pointer.

# data[].attributes.body
et af de vigtigste pointer er at mange af scenerne er klippet sammen, og det de siger bliver klippet ud eller klippet sammen.
scenen med stripperen er også manipuleret, i det det er filmholdet der både har bestilt og betalt stripperen..
-instruktøren mener ikke det var forkert gjort af ham/dem.