# data[].attributes.body
NL tunnusti Suomen puolueettomuuden ensimmäistä kertaa 1950-luvun jälkeen. Suomi hyväksyttiin EU:n jäseneksi vuonna 1995.

# data[].attributes.body
Suomen ja NL:n väliltä puuttui luottamus, Kekkosta arvostettiin ja NL:ää kunnioitettiin. On tiedossa, että jotkut suomalaispoliitikot kävivät neuvottelemassa Moskovassa Suomen sisäpoliittisista kysymyksistä.

# data[].attributes.body
Seitsemän puoluetta oli asettamassa Kekkosen ehdokkaakseen vuoden 1978 presidentinvaaleihin. Esiin nousi ajatus poikkeuslaista, mutta Kekkonen kieltäytyi, koska hän halusi mittauttaa kannatuksensa oikeilla vaaleilla.

# data[].attributes.body
Kekkosen ja NL:n johtajien välisten luottamuksellisten EEC keskusteluiden vuotaminen lehdistöön vuonna 1972. Se aiheutti Kekkosen uhkauksen jättäytyä presidentin virasta -> johti lopulta Kekkosen valitsemiseen jatkamiseen presidenttinä poikkeuslailla ilman vaaleja.

# data[].attributes.body
Kekkosen haluttiin jatkavan presidenttinä. Kekkoselta tiedusteltiin, olisiko hän käytettävissä 1974 presidentinvaaleissa ja Kekkonen suostui, mutta asetti ehdoksi sen, ettei hänen tarvitse käydä vaalitaistelua. Tilanne ratkesi Zavidovo-vuotoon, jolloin Kekkonen ilmoitti, ettei ole käytettvissä presidentinvaaleissa. Hänen eronsa olisi vaarantanut EEC-sopimuksen ja horjuttanut NL:n luottamusta Suomeen. Kekkonen kuitenkin leppyi, kun kokoomus piti EEC-sopimuksen toteutumista sisäpolitiikkaa tärkeämpänä ja taipui lopulta poikkeuslain taakse. Erouhkauksellaan hän varmisti, että kokoomus taipui Kekkosen kannalle.

# data[].attributes.body
Kekkosen ja NL:n välit olivat hyvät.

# data[].attributes.body
a) Suomi solmi Eftan eli Euroopan vapaakauppaliiton kanssa liitännäissopimuksen 1961.
b) Suomi sitoutui taloudellisiin sopimuksiin ilman varsinaista jäsenyyttä ja päätösvaltaa.
c) Vuonna 1973 Kekkonen valittiin poikkeuslailla jatkamaan seuraavat neljä vuotta ja Suomi solmi EEC:n kanssa vapaakauppasopimuksen.

# data[].attributes.body
Suomella oli pelko jäädä yhteistyön ulkopuolelle. Kilpailijoiden, erityisesti Ruotsin vientituotteet syrjäyttäisivät suomalaiset tuotteet.

# data[].attributes.body
ETYK: Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssi, jonka ensimmäinen seurantakokous pidettiin Helsingissä 1975.

# data[].attributes.body
Suomi ilmoittautui ensimmäisten vapaaehtoisten joukossa antamaan sotilaitaan rauhanturvatehtäviin. Etyk oli voitto Suomen puolueettomuuspolitiikalle. Suomi pystyi kokouksen isäntänä tuomaan esiin puolueettomuuttaan ja korostamaan rooliaan suurvaltojen suhteiden sovittelijana. Kekkonen karkotti kaksi NL:n suurlähettilästä, jotka olivat puuttuneet liian innokkaasti Suomen sisäpolitiikkaan. Kekkonen torjui myös yhteiset sotaharjoitukset ja väsytti vastapuolen erouhkauksillaan.

# data[].attributes.body
NL:n kanssa solmittu YYA-sopimus heikensi Suomen puolueettomuuden uskottavuutta lännessä. Toisaalta toiminta YK:ssa antoi Suomelle mahdollisuuksia näyttää, että se halusi pysytellä suurvaltaristiriitojen ulkopuolella.

# data[].attributes.body
a)
b)

# data[].attributes.body
"ILON VUOSI": Vuosi 1952, jolloin Armi Kuusela kruunattiin Miss Universumiksi, Suomessa järjestettiin olympialaiset ja sotakorvaukset saatiin maksettua

SUOJASÄÄ: Stalinin kuolemaa seurannut, vuosina 1954-1955 vallinnut kylmän sodan jännityksen hetkellinen lientyminen, huipentui Geneven huippukokoukseen

YÖPAKKASET: Suomen ja NL:n suhteiden viileneminen vuosina 1958-1959, taustalla kylmä sota ja NL:n kasvanut epäluottamus Suomea kohtaan sekä kommunistien jättäminen pois Suomen hallituksesta vuoden 1958 eduskuntavaalien jälkeen

NOOTTIKRIISI: Suomen ja NL:n ulkopoliittinen kriisi vuonna 1961, jossa NL ehdotti YYA-sopimuksen mukaisia sotilaallisia neuvotteluita, motiivit epäselvät (liitetty sekä kylmään sotaan, että Suomen sisäpolitiikkaan)

EEC: Vuona 1957 perustettu Euroopan talousyhteisö, jonka tavoitteena lisätä ja parantaa taloudellista yhteistyötä Euroopassa

SUOMETTUMINEN: Suomi joutui ulkopoliittisesti riippuvaiseksi NL:stä, taustalla NL:n vaikutusvallan kasvu