# data[].attributes.headline
אמצעים שונים להדגשת חטאיו

# data[].attributes.body
אמצעים שונים להדגשת חטאיו של שלמה

# data[].attributes.headline
תקשיב אני באמת מצטערת, וא

# data[].attributes.body
תקשיב אני באמת מצטערת, ואם אתה כועס תדבר איתי 

# data[].attributes.headline
תקשיב אני באמת מצטערת, וא

# data[].attributes.body
תקשיב אני באמת מצטערת, ואם אתה כועס תדבר איתי 

# data[].attributes.headline
אמצעים ספרותיים בהם משתמש

# data[].attributes.body
אמצעים ספרותיים בהם משתמש המספר המקראי להדגיש את חטאיו של שלמה. 

# data[].attributes.body
האמצעים הספרותיים בהם משתמש המחבר כדי להדגיש את חטאי שלמה הם:
1. פירוט. המחבר המקראי מפרט את סוגי הנשים שהמלך שלמה חוטא איתן, באחת אחרי השנייה. ("מואביות עמניות אדומיות צדניות חתיות" פס' ב'). בעזרת אמצעי אמנותי זה מצליח המחבר המקראי להדשגיש את העובדה ששלמה עושה חטאים רבים בכך שהוא הרבה נשים שאסור לו להיות איתן.
2. מספרים טיפולוגיים - בפסוק ג'  מצוין כי לשלמה היה 700 נשים ו300 פילגשים. 3 ו-7 הינם מספרים טיפולוגים וגם כפילותיהם, ומטרת השימוש בהם היא להראות עד כמה גדול ונורא היה חטאו - חוק המלך טוען כי אסור למלך להרבות בנשים, ושלמה לא הקשיב לחוק והיו לו 1000 נשים!

# data[].attributes.body
האמצעים הספרותיים בהם משתמש המחבר כדי להדגיש את חטאי שלמה:
1. הגזמה- המחבר המקראי מדגיש את חטאו של שלמה על ידי שימוש במספרים טיפולוגיים, השימוש במספרים הללו יוצר הגזמה בכמות הנשים איתן נישא ובכך מדגיש את חטאו של שלמה.
2. פירוט- המחבר המקראי מפרט את הנשים איתן שלמה היה במערכת יחסים. בפירוט זה, המחבר המקראי מדגיש את היקף הנשים איתן היה שלמה ואת סדר הגודל של החטא. בכך, המעבר על איסור חוק המלך מודגש בטקסט.
3.

# data[].attributes.body
בפרק יא' המחבר משתמש באמצעים ספרותיים רבים שמדגישים את חטאיו של שלמה:
1. הוא משתמש במספרים טיפולוגיים 700, 300, כדי להעצים את חטאו של שלמה שנשא נשים רבות למרות שאסור זאת במפרוש לפי חוקי המלך!.
2. הוא משתמש בפירוט- ומפרט את כל הנשים הנוכריות ששלמה רצה:'' מואביות, עמניות, אדמיות, דצנית, חתית. הדובר יכול היה לכתוב רק ששלמה חטא ונישא לנשים נוכריות אך הוא בחר לפרט בדיוק למי נישא כדי להדגיש את חטאו ולגרום לקוראים להבין את גודל החטא.
3. הוא משתמש בהשוואה ניגודית ומשווה בין דוד לשלמה על מנת שהקוראים יראו שלעומת דוד, שהיה מלך מצוין, שלמה לא ממשיך את דרכיו של אביו והוא לא הולך לפי חוקי התורה. כך הדובר מתאר את שלמה כמלך ''נחות מאביו''.
4. הדובר משמתמש במילה מנחה -יטו:  כפי ששלמה הטה את לבבו מה', כך

# data[].attributes.body
האמצעים הם:
1. השוואה - בסעיף ד' ניתן לראות את ההשוואה בין שלמה לדוד באשר לאהבה ולנאמנות לאלוהים - דוד אהב את ה' בלב שלם בניגוד לשלמה שחטא לה' בעת זקנה. ההשוואה נעשית לשם הדגשה שקיימת התדרדרות בין האב לבן וחטא שלמה.
2. ישנה חזרה על השורש ש.ק.ץ, וזאת על מנת להדגיש את גודל החטא שחוטא שלה לה' בכך שהולך אחרי אלוהים אחרים - יש הדגשה לעובדה שזהו דבר שהוא טמא ופסול בהחלט. פס' ה.
3. ישנה הגזמה במספר הנשים ששלמה נשא לו, זאת על מנת להראות את העובדה שעבר על צו ה' לא להרבות נשים. פס' ג.
4. ישנו פירוט על מוצאם של הנשים הנכריות שנשא לו שלמה בפס' א. הפירוט נעשה על מנת להדגיש את גודל החטא ואת רמת חוסר הציות לצו ה', שהרי ציוה בפירוש לא לשאת נשים נכריות.

# data[].attributes.body
בפרק, מופיעי מספר אמצעים אמנותיים נודר:
1. פירוט - "מואביות עמוניות אדומיות צידניות חיתיות" - למען הדגשה של ריבוי הנשים של שלמה וכן כדי להדגיש ששלמה נושא נשים נכריות, מה שאסור על פי חוק המלך.
2. הגזמה - "ויהי לו נשים שרות שבע מאות ופילגשים שלוש מאות " - כדי להעצים את הרושם ששלמה הרבה לו נשים - ובכך עובר על חוק המלך.
3. השוואה ניגודית - "ולא היה לבבו שלם עם ה' אלוהיו כלבב דוד אביו"  - מכין את הקרקע לגמול דורות וגורם להבנה שקיים מלך טוב יותר משלמה, ייתכן שהממלכה תיקרע מעליו
4. שורש מנחה - "ל.ב.ב" - "ק.ר.ע" - השורש ל.ב.ב מדגיש את השינוי ששלמה עובר ביחסו לה' (גם ביחס לדוד). השורש ק.ר.ע מדגיש את עצמת העונש שנחת על שלמה ועל בניו.
5. ניגוד -הפרק נפתח בציון אהבתו הגדולה של שלמה לנשים נכריות רבות, ובפסוק ב' מצוין האיסור לשאת נשים נכריות על מנת שלא יטו את אמונת המלך, זאת כדי לחזק את הרושם ששלמה עובר על החוק.

# data[].attributes.headline
עודד סלע ואופק סגל

# data[].attributes.subject
עודד סלע ואופק סגל

# data[].attributes.body
האמצעים הספרותיים הבאים לידי פירוט בפרק הם:
1. הגזמה - יש הגזמה בכמות השרות ופילגשים שיש לשלמה, כדי ליצור את הרושם שהוא עבר על החוק האלוהי, וריבוי בפירוט העמים מהן הגיעו הנשים- להעצמת העבירה על החוק האומר במפורש שהמלך לא ייקח נשים נכריות.
2. מספר טיפולוגי - 700, 300. מבטא את העוצמה של החטא והעבירה על החוק האלוהי האומר בפירוש שמלך לא ירבה בנשים.
3. השוואת ניגודיות - בין דוד המלך המצוין לשלמה החוטא. מעצים את ההידרדרות שבדורות, ומדגיש את ההבדלים בין תקופת מלכותו של דוד לתקופת מלכותו של שלמה.

# data[].attributes.body
האמצעים הספרותיים בהם משתמש המחבר כדי להדגיש את חטאי שלמה: חזרות,השוואה,פירוט,שימוש בשורשים מנחים.
הפסוקים בהם נעשה שימוש:
1. חזרות- ״הטו את לבבו״ ״לא יהיה לבבו שלם״ ״מטה לבבו מעם ה'"
הכותב משתמש בחזרתיות כדי להדגיש לקורא את המעבר באמונה שלו. ההטייה של לבבו כנגד אלוהים.
2. השוואה- ״ויעש שלמה הרע בעיני ה׳ ולא מלא אחרי ה׳ כדוד אביו״
״אך בימיך לא אעשנה למען דוד אביך״
הכותב משתמש בהשוואה בין שלמה לדוד אביו כדי להראות את חטאיו של שלמה.
הוא גם מדגיש זאת כדי להסביר למה העונש של שלמה לא ניתן עכשיו, אלא לבנו- בגלל דוד אביו.
3. פירוט- ״והמלך שלמה אהב נשים נכריות רבות ואת בת פרעה מואביות עמוניות אדמית צדנית חתית״
הכותב המקראי משתמש בפירוט כדי להדגיש את חטאיו של שלמה, להדגיש את זה שהוא נישא לא רק עם נשים רבות אלא גם עם נשים שחוק המלך אוסר להתחתן איתו.
4. מספר טיפולוגי- 300,700
הכותב המקראי מגדיל את המספרים כדי להדגיש את החטא של שלמה.
שלמה עובר על חוק המלך של איסור נישואים לנשים רבות.

# data[].attributes.body
האמצעים הספרותיים  בהם משתמש המחבר להדגשת חטאי שלמה המלך הם :
פירוט - "ואת בת פרעה,מואביות ,עמניות,אדומיות,צדניות ,חתיות" (פס' א)
הפירוט בפרק בא להדגיש את האיסור שחל על המלך לשאת נשים נוכריות ועוד יותר על כך שהוא עבר על האיסור.
השוואה- "ויעש שלמה הרע בעיני ה ולא מלא אחרי ה כדוד אביו". הוא רוצה להדגיש את החטאים של שלמה לעומת דוד.
שורש מנחה - לבב. הכול מסתובב בפרק סביב אהבה ,הלב של שלמה שמוטה אחרי נשותיו,האמונה לא בלב שלם באלוהים .

# data[].attributes.body
האמצעים הספרותיים בהם משתמש המחבר המקראי בחטאי שלמה הם :
פירוט למען הדגשת עבירה על חוק המלך בנשיאת נשים רבות ״שבע מאות ופלגשים שלוש מאות ״. מציג את ״סוג״ הנשים איתן מתחתן - עובדות אלילים כדאי להדגיש את חטאו ועבירותיו על חוק המלך.
השוואה ניגודית - השוואה בין שלמה לאביו - דוד. כדאי להראות את הדרדרות שלמה ביחס לאביו המכונה ״דוד עבדי״
בנוסף , קיימת חזרה על החוקים של חוק המלך וזאת כדאי להראות כי למרות שה׳ ציווה ״לא יבואו בכם אכן יטו את לבבכם״ עדיין עשה זאת.
יתר על כן , קיים ציון תקופת חייו של שלמה באותם ימים ״לעת זקנת שלמה״ וזאת למען 2 דברים
הראשון , השוואה לתחילת מלכותו בהם היה מתואר כהחכם באדם ועבד ה׳ אל מול סוף חייו בהם חוטא וגורם לקריעת הממלכה.
שנית , כדאי ״להטיב״ עם שלמה ואולי לגרום לקוראים לחשוב כי נשיו גררו אותו לחטא .

# data[].attributes.body
1) ״והמלך שלמה אהב נשים נכריות רבות ואת בת פרעה מואביות עמניות אדומיות צידוניות חיתיות״ - חזרה על מוצאי הנשים ששלמה בילה עמם, בשביל להדגיש את גודל החטא
2) מילה מנחה- ״כלבב״  המחבר רוצה להדגיש כי ליבו של שלמה נטה מדרך ה' ולא היה כלבב דוד אביו.
3) "ויהי לו נשים ישרות שבע מאות ופילגשים שלוש מאות...". הגזמה במספר הנשים, להציג את האיסור שעבר עליו שלמה (להרבות בנשים)

4) שורש י.ט.ה- השורש מראה שככל ששלמה אהב נשים נכריות, כך הוא ״נכשל״ בנטיית ליבו לעבודת אלילים

# data[].attributes.body
קראו מלכים א', י"א, פס' 1-8: שימו לב לאמצעים הספרותיים בהם משתמש המחבר כדי להדגיש את חטאי שלמה: חזרות, השוואה, פירוט, שימוש בשורשים מנחים: המשימה: צטטו את הפסוקים בהם נעשה שימוש באמצעים ספרותיים והסבירו מהו האמצעי וכיצד הוא מדגיש את חטאי שלמה. בהצלחה!!

בפסוק א' יש פירוט של הנשים שאיתן שלמה התחתן:
וְהַמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה, אָהַב נָשִׁים נָכְרִיּוֹת רַבּוֹת--וְאֶת-בַּת-פַּרְעֹה:  מוֹאֲבִיּוֹת עַמֳּנִיּוֹת אֲדֹמִיֹּת, צֵדְנִיֹּת חִתִּיֹּת.

הכותב המקראי משתמש במספרים טיפולוגיים ומגזים בכמות הנשים שהיו לשלמה בכדי להדגיש את החטא:
ג וַיְהִי-לוֹ נָשִׁים, שָׂרוֹת שְׁבַע מֵאוֹת, וּפִלַגְשִׁים, שְׁלֹשׁ מֵאוֹת; וַיַּטּוּ נָשָׁיו, אֶת-לִבּוֹ.

# data[].attributes.body
האמצעים הספרותיים בהם משתמש המחבר בכדי להדגיש את חטאי שלמה הם: פירט-"מואביות, עמניות, אדמית, צדנית, חתית" פירוט זה בא להדגיש את החטא ששלמה עבר עליו והוא איסור נשיאת נשים רבות ובעיקר גויות.
השורשים המנחים בפרק שמתקשרים לחטא זה הם: "הטו את לבבו", "ולא היה לבבו שלם", "נטע את לבבו מעם ..." שורשים מנחים אלה מראים כיצד נשים אלו גורמות לשלמה להתחיל להאמין בעבודה זרה ולחטוא בחטאים פולחניים.
"ויאמר ה' לשלמה יען אשר היתה זאת עמך ולא שמרת בריתי וחקי אשר צוית עליך...אך בימיך לא אעשה למענך דוד אביך.."