# data[].attributes.headline
Dvakrat klikni na sliki v ozadju in zapiši mnenje v okvirček:   IME IN PRIIMEK, RAZRED Naziv dokumentarnega filma

# data[].attributes.subject
Dvakrat klikni na sliki v ozadju in zapiši mnenje v okvirček:   IME IN PRIIMEK, RAZRED Naziv dokumentarnega filma

# data[].attributes.body
Zapiši na kratko, kaj si se naučil ob gledanju dokumentarnega filma, kaj ti je bilo najbolj všeč. (Npr. kako so organizmi v določenem ekosistemu povezani, vpliv človeka - če je zaznan, idr). Izpostavi, kaj ti je bilo najbolj všeč. Pred objavo preberi vse ostale in DOPOLNJUJ, NE ponavljaj že napisanega.
Poudarek: OHRANJANJE BIODIVERZITETE EKOSISTEMOV
Čas za ta bonus imaš do 5.4.2020.
(Nasvet - najprej napiši v word, preglej pravopisne napake, nato skopiraj v padlet).

Lp, Katarina Vodopivec Kolar, učiteljica NAR

# data[].attributes.body
filmi so mi bili zelo všeč še posebej Pragozd Krokar.Mislim,da smo se v teh filmih vsi naučili nekaj novega še posebej,da moramo z naravo lepo ravnati.

# data[].attributes.body
Film se mi je zdel poučen iz njega sem se naučil veliko.Film mi je bil ravno prav dolg najboljši film mi je bil Pragozd Krokar.Izvedel sem polno novih stvari o izginjanju vrst in podobno.V filmu mi je bilo všeč tudi, ko smo pootovali skozi različna okolja od morja do močvirij v pragozd...Film mi je tudi pokazal da moramo z naravo lepo ravnati in to je najpomembnejše.

# data[].attributes.body
Filmi so zelo poučni, predvse pragozd Krokar.Nikoli si nisem predstavljala, da je toliko vrst živali v takih gozdovih.Soline so mi bile zelo zanimive, saj nisem vedela, da tam posebne ptice valijo jajca.Šele zdaj se zavedam, da je biodiverziteta tako krhka.Nisem pa vedela tudi, da imamo tako lepe jame.V jamah so živali,ki so mi zelo zanimive in tudi strašljive.Zelo sem ponosna na Slovenijo in upam, da bomo ogranili to kar imamo.

# data[].attributes.body
Najbolj me  je navdušil film  biodiverziteta z Davoirnom Tometom  saj nisem vedel da  ima Ljubljansko barje toliko vrst in tako razvito biodiverziteto  in, da se vrste ptic počasi  selijo drugam,stran od njihovega naravnega habitata.Izvedel sem tudi kako pomembne so jame in  organizmi v njej ter kako zelo krhka je biodiverziteta v jamah.Zelo zanimive so mi bile ptice pinože ,ki so ptice selivke ki gnezdijo  v severni Evropi in se združujejo v velikanske jate ki včasih štejejo več milijonov ptic.

# data[].attributes.body
BIODIVERZITETA (AJDA CERAR 7i)

Video posnetki so bili zelo poučni. Všeč mi je bil pragozd Krokar, saj sem izvedela veliko zanimivosti. Ko si ogledujemo jame in gozdove, si ne bi nikoli mislila, da je tam 400  vrst živali. Saj jih s prostim očesom ne vidimo oz. so skrite. (zdaj bom bolj pozorna) Tudi podatek o svežem zraku mi je bil zelo zanimiv.  (3 drevesa- en človek) Lahko smo veseli, da je naša Slovenija, tako zanimiva in da imamo veliko narave.

# data[].attributes.body
Tomo Turk
BIODIVERZITETA
ker imam zelo rada morje sem si z navdušenjem ogledala dokumentarno oddajo. Izvedela sem, da je v slovenskem morju 1860 živalskih vrst v jadranskem morju pa kar 5800 živalskih vrst.

# data[].attributes.body
Meni je bil najbolj všeč film Žejni svet zaminivo je da je naš planet sestavljen iz 70% vode in od tega je 1milijarda  ljudi brez pitne vode .Nekateri so primorani da pijejo umazano vodo polno mikrorganizmov.

# data[].attributes.body
Najbolj mi je bilo ušeč film z Tomom Turkom saj sem se naučil veliko novih stvari o bioverziteti

# data[].attributes.body
Najbolj mi je bil všeč film o biodiverziteti s Tomom Turkom ,ki je bil zelo zanimiv in poučen in sem se naučila veliko zanimivih stvari

# data[].attributes.body
Najbolj poučen dokumentarec se mi je zdel o BIODIVERZITETI z Tomom Turkom, saj mi je bil zelo zanimiv. Nisem vedela, da človekov poseg tako močno vpliva na korale in ,da je na Ljubljanskem barju tako hitro izginilo veliko živalskih vrst. Izvedela sem tudi, da ima Ptujsko polje bistveno manj živalskih vrst, kot Ljubljansko barje, kar pomeni ,da ima Ljubljansko barje večjo biodiverziteto. Zdaj vem tudi, da
biodiverziteta ali biodska raznolikost pomeni koliko vrst živi v določenem okolju.

# data[].attributes.body
Spoznala sem, da se onesnaževanje na kopnem prenaša tudi v morje.
Če ljudje ne bomo nehali izkoriščati zemlje, nam grozi 6. masovno izumrtje.
In človek je sam sebi največji sovražnik.
Vsak bi si moral pogledati te filme, da bi videli, kako neodgovorno je naše vedenje do zemlje.
Če bi vsak od nas naredil malenkost, bi mogoče lahko rešili zemljo.

# data[].attributes.body
Armin Zahirovic 7.a
Meni je bil najbol všeč film z Tomom Turkom, saj sm se naučil kaj pomeni bioverziteta in kaj to je, in sedaj se še bolj zavedam kakšen problem je globalno segrevanje, všeč mi je bilo da nam je razlozil kaj je bioverziteta in koliko to ubistvu pomeni

# data[].attributes.body
Tom Turk

BIODIVERZITETA

Film govori o biodski raznovrtnosti,ki pove koliko različnih vrst živi v določenih življenskih okoljih. Po biološki pestrosti so okolja raznolična nekje manjša in nekje večja. V ekosistemu združuje vse poznane organizme od mikrorganizmov,rastlin in živali. V morskih ekosistemih so območja izjemno bogata, kot so koralni grebeni in območja, kot postranstva oceanov manj bogata. Morski organizmi niso še tako raziskani,kot na kopenskih. Morje lahko razdelimo na tropska in zmerno topla morja.V tropskem je biodiverziteta v morju najvecja. Tudi relief vpliva v morju. Biotsko raznovrstnost je tam,kjer je dno bolj razgibano, saj je tukaj veliko skrivališč na koralnih grebenih. Manj razgibano je tam ,kjer so odprta prostranstva oceana. Tukaj se ne morejo skriti,lahko samo plavajo in se premikajo. V slovenskem morju je nekaj morskih trav pod katero se skrivajo mikroorganizmi,ki nastanejo z odmrlimi ostanki školjčnih lupin...tako je biodiverzitetno območje bogato. Tako se naselijo drugi bioorganizmi in se tako tudi poveča. V slovenskem morju je okoli 1800 različnih živali. V slovenskih morjih so soline in se nahajajo med kopnem in morjem. To sta naredila človek in narava Poznamo Sečoveljske soline. So naravnovarstvena območja obmorske obale. Biološka raznolikost je tudi odvisna od velikosti drzave. Danes je izumrtje hitreje kot bi naravno. Vzroki so različni. Oceani uravnavajo klimo. Podnebne spremembe,ki jih ljudje povzročamo z izpusti plinov. Najbolj poseljen del je ob obali saj se tam tudi najbolj pozna dvigajoča gladina. Vsa morja so med seboj povezana. Z večjo osveščenostjo do narave bi lahko naredili veliko več, če bi se zavedali,da smo ljudje od narave odvisni.Saj tako premalo naredimo za njo. Krajinski park je največje zavarovano območje. Človek ima največji vpliv na biodiverziteto. Za vse to smo krivi sami ljudje.

# data[].attributes.body
Meni je najbolj bil všeč film z Tomom turkom.Ubistvu sem se naučila zelo veliko,saj sem ene stvari že vedela.naučila sem se kaj je biodiverziteta...in to da moramo okolje bolj spoštovati.

# data[].attributes.body
Film žejni svet mi je bil zanimiv in poučen. Izvedela sem da gre veliko pitne vode za pridelavo hrane in drugih dobrin.Po mojem mnenju je to metanje stran pitne vode in se sploh ne zavedamo kako pomembna je za naše preživetje. Nekatere države vodo zaničujejo in jim je nekaj samoumevnega med tem ko so v afriki veseli vsake kapljice

# data[].attributes.body
Žanet Dobrin 7.b
Dokumentarni film z Davorinom Tometom mi je bil najbolj všeč ker je bila razlaga razumljiva in zanimiva, zdel se mi je poučen, zapisala sem si veliko stvari ki so se mi zdele pomembne in za razliko od drugih dveh se mi ta ni zdel dolgočasen.

Najbolj sem si zapomnila da nekatere jame med sabo niso povezane in če biodiverziteta v eni jami izgine druge vrste nimajo od nikjer priti da bi jo naselile in da so na Ljubljanskem barju redne poplave zato tisto območje ni primerno za kmetijstvo ker pomaga ohraniti visoko biodiverziteto, zapomnila sem si tudi da je v nekaterih obdobjih nastanek vrst ali speciacija močnejša od izumiranja to pa pomeni da se biodiverziteta povečuje, spet drugič pa je lahko izumiranje vrst močnejše ter je biodiverziteta manjša...

# data[].attributes.body
Meni je bil najbolj všeč filemček, ki je govoril o pragozdu Krokarju. Všeč pa sta mi bila tudi druga dva filemčka. iz njih sem se tudi naučili veliko zanimivih stvari npr. da v Sloveniji ni veliko pragozdov in moramo varovati te naravne lepote. Izvedela sem tudi kje se nahaja ta pragozd, katera drevesa prevladujejo v kakšna je tam biodiverziteta in tudi kaj pomeni biodiverziteta. Želim si, da bi še dolgo ohranili ta pragozd in bi ga pustili v takšnem stanju kot smo ga imeli

ŽEJNI SVET
film je bil poučen in zanimiv.Naučila sem se veliko novih izrazov in si zapomnila veliko zanimivih podatkov.

Po ogledu tega filma sem kar dobro zamislila. Več kot milijardi ljudi vede primanjkuje nekateri v svojem življenju še niso pili pitne čiste vode. Najbolj pa me je pretresel podatek ,da zaradi onesnažene vode vsak dan umre 4.000 otrok

# data[].attributes.body
v mojem mnenju sta mi bila všeč oba filma in iz niju sem se tudi zelo veliko naučila.Izvedela sem kaj je to biodiverziteta in da v njo uključujemo vsa živa bitja.Najman raziskana območja so morja in kot kopno so tudi morja zelo onesnažena.Zaradi filma se mi zdi da se bolj zavedamo kako onesnažena je naša zemlja in da jo ljudje najbolj onesnažujemo. Biodiverziteti pa tudi grozi izumrtje. Presenetilo me je da so jame vroča točka in da niso med seboj povezane.ko smo pa že pri jamah tam živijo tudi živali ki so prilagojene samo jamam .za konec sem pa izvedela da imamo v sloveniji veliko biološko raznolikost

# data[].attributes.body
Meni je bil najbolj všeč filmček od pragozda Krokarja.Zvedela sem, da leži v JV obrobju Slovenskih alp in da so v ta pragozd gozdarji stopili prvič pred več kot 100 leti.Ta pragozd Krokar je en od izjemno redko ohranjenih ledenodobnih zatočišč bukve.Preživel je kar dve zadnji in najmočnejši poledenitveni obdobji. Zvedela sem tudi, da je v tem pragozdu značilna ptica belohrbti detelj,da uporabljajo bukovo skorijo in brste znanstveniki v raziskavah,da bi ugotovili sorodnost bukve z drugimi bukvami po evropi in njihov izvor.Večina bukve, ki raste po evropi se ujema z genetsko sliko naše slovenske bukve.To pomeni, da se je pred 9000 leti od nas zelo hitro razširila po srednji evropi. Bukova semena (žir) so zelo težka zato padejo z drevesa do 20 m daleč,dlje ga odnese voda in živali, ki se tudi z njim hranijo.Najbolj značilne rastline v pragozdu Krokar so narcise, vijolice,brstične konopljice, kukavice,spomladanska torilnica in čemaž, ki mu je zares všeč na zelo vlažnih tleh. 
Želim si ,da bi se ta pragozd in še ostali pragozdovi čim dlje ohranjali saj je gozd zelo pomemben del ekosistema. 

# data[].attributes.body
Žejni svet

Film Žejni svet mi je bil zelo všeč ter poučen saj govori o pomanjkanju vode na našem svetu. Da gre velika količina vode v proizvodnjo hrane, zato je ni vredno metati stran. V filmu govori tudi o ljudeh, ki se borijo za izboljšanje situacije v kateri smo in o težavah v ekosistemih. V naši državi imamo srečo vsaj nam pitne vode ne primanjkuje ampak v drugih državah zelo potrebujejo vodo ampak je na žalost nimajo in pride do različnih bolezni. Moje mnenje je, da pokažemo ta film drugim ljudem, da se zavedajo v kakšni situaciji je svet.

# data[].attributes.body
Pragozd krokar

Dokumentarni in zelo poučni film o Pragozdu Krokar mi je bil najbolj všeč vsaj nisem vedel, da obstaja (prvič slišim). Pragozd je zavarovan in ogrožen. V pragozdu živi veliko ogroženih vrst.

Zanimiv podatek mi je bil, da naj bi bukva preživela ledeno dobo in, da je bil krokar eden izmed prvih, ki se je naselil v bukvo.

# data[].attributes.body
Žejni svet

Film mi je bil zelo všeč. Podrobneje sem spoznala različne ekosisteme,  težave v ekosistemih in ljudi, ki se borijo za izboljšanje tega. Ugotovila sem, da imam tukaj v Sloveniji odlične pogoje za normalno življenje in da sem lahko hvaležna za vse to kar imam, pitno vodo, svež zrak, hrano, naravo...itd. V filmu sem namreč spoznala, da vsi ljudje na žalost nimajo te možnosti (pitna voda-velik problem). Otroci mojih let nimajo enakih pogojev- za vodo morajo prehoditi več kilometrov. Presenetilo me je tudi to, da nekje pomanjkuje vode nekje pa jo imajo preveč. Zanima me kako bi to najlažje uravnavali?
Skratka film mi je dal za misliti in z veseljem ga bom čez nekaj časa še enkrat pogledala z družino.

# data[].attributes.headline
Kristina Marković 7.a (bonus naloga) Zejni svet

# data[].attributes.subject
Kristina Marković 7.a (bonus naloga) Zejni svet

# data[].attributes.body
Filem Zejni svet govori o nasem svetu in primankovanju vode.V nasi drzavi nasreco neprimankuje pitne vode za razliko od drugih drzav in celin, kjer je pitna voda ena izmed najredkejsih zadev kot npr. V Afriki ,kjer ljudje in otroci izumirajo zaradi dehidracije .Mi smo lahko hvalezni ,ker imamo vse pogoje za zivljenje .Moje mnenje je ,da bi si moral vsak ogledati ta filem in videti kako nekateri zivijo in, da bi bili hvalezni za to kar imajo ter ,da niso v taki situaciji kot oni.

# data[].attributes.headline
Kristina Marković 7.a                      Pragozd Krokar

# data[].attributes.subject
Kristina Marković 7.a                      Pragozd Krokar

# data[].attributes.body
Film Pragozd Krokar se mi je zdel zelo zanimiv in poucen.Naucila sem se veliko kot npr. Da je v Sloveniji veliko pragozdov, so zelo ogrozeni ter zelo dobro zavarovani.V filmu se mi je najbol zanimiv zdel belohrptni krokar in njegovo znacilno oglasanje.Po mojem mnenju bi morali usi ljudi pomagati ter prispevati za pragozdove ,da jih ohranimo saj so zelo pomemben del nase planete in tam zivi veliko ogrozenih zivalskih vrst,nekatere vrste so pa ze izumrle.

# data[].attributes.headline
Neža Kolar Petrovčič 7.C    BIODIVERZITETA z Davorinom Tometom

# data[].attributes.subject
Neža Kolar Petrovčič 7.C    BIODIVERZITETA z Davorinom Tometom

# data[].attributes.body
Vsi filmi so mi razširili znanje o BIODIVERZITETI pravzaprav so mi podali novo znanje. Najbolj sem si zapomnila dokumentarni film o BIODIVERZITETI z Davorinom Tometom.
Film govori o tem kaj sploh je BIODIVERZITETA in o tem kakšna je biotska raznovrstnost v Sloveniji in različnih ekosistemih. Najbolj mi je v mislih ostal podatek o BIODIVERZITETI v jamah. Izvedela sem da je v jamah približno 400 vrst živali, toliko jih najdemo v dobro ohranjene gozdu na 1 kvadratnem m. Izvedela sem tudi da če bi prišlo do izumrtja živali v jamah bi obnovitev trajala več tisoč let. Ta dva podatka sta me kar presenetila zato sem si izbrala ta dokumentarni film.

# data[].attributes.headline
Luka Filipovski 7.C BIODIVERZITETA s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Luka Filipovski 7.C BIODIVERZITETA s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Film Biodiverziteta s Tomom Turkom mi je bil najbolj všeč saj je bila tema zelo zanimiva.Z ogledom tega filma sem se veliko naučil npr. nikoli si nisem mislil, da v oceanu živi več kot 220 000 vrst organizmov. Seveda sem tudi izvedel kaj je BOIDIVERZITETA. Presenetil me je tudi podatek o tem da izumrtje grozi 28 tisoč vrstam ter, da je na svetu zavarovanih le 2 odstotka morskih okolij.
Izvedel sem ,da so Sečovljske soline edino območje kjer sabljarke gnezdijo

# data[].attributes.body
Film žejni svet prikazuje kako so nekje po svetu ljudje brez vode oziroma se morajo oskrbovati z umazano vodo. Vedno, ko popijejo vodo je mamice otrok strah, da bi njihovi otroci zboleli zaradi umazane vode, ker so tudi z zdravniško pomočjo zelo omejeni. njihovi " zdravniki" znajo le osnove oziroma jih sploh nimajo. Zato so zelo veseli, kadar jim pridejo skopati vodnjak, da pridejo do čiste pitne vode. nekje po svetu pa z vodo ravnamo neodgovorno in nespametno. Za ene kavbojke porabimo 11000 litrov vode. Posledice takih ravnaj so, da drugod po svetu na dan umre 4000 otrok.

# data[].attributes.headline
Zala Naja Cerar 7.i(Biodiverziteta s Tomom Turkom)

# data[].attributes.subject
Zala Naja Cerar 7.i(Biodiverziteta s Tomom Turkom)

# data[].attributes.body
Vsi trije dokumentarci so mi pomagali razumeti pojem biodiverziteta, ampak dokumentarec s Tomom Turkom se mi je še najbolj utisnil v spomin. Pred filemčkom sem vedela, da človek veliko onasnežuje a po ogledu sem res spoznala, da se našemu planetu slabo piše. Presenetil me je podatek koliko vrst morskih bitij živi v slovenskem morju, kar 1.860 vrst. Dali so mi vedeti , kaj se res dogaja z planetom, oceani, živalmi. Res zelo dobro obrazloži , če tega ali tega ne bomo prenehali početi , se bo zgodilo to in to.

# data[].attributes.body
Nina Ivana Pavlin 7.a
Biodiverziteta z Davorinom Tometom
Ta dokumentarni film mi je bil najbolj zanimiv in iz njega sem se tudi veliko naučila. Film je govoril o Ljubljanskem barju in o številu rastlinskih in živalskih vrst. V filmu je povedal, da smo lahko tudi mi ljudje postali izumrla vrsta poleg živali in rastlin. Zanimivo mi je bilo, da tam kjer zdaj ni več dreves(gozdov) je v to območje posegel človek in ga spremenil, saj bi drugače bila skoraj cela Slovenija prekrita z gozdovi.

# data[].attributes.body
Film Žejni svet prikazuje probleme v svetu, ki so povezani z vodo. Velika količina vode se porabi pri proizvodnji hrane. Kar 330 litrov vode je potrebno za eno štruco kruha. Samo petina človeštva ima dostop do pitne vode. V Sloveniji imamo veliko srečo, da nimamo problemov s pitno vodo kot drugod po svetu, zato varčujmo s pitno vodo, dokler jo imamo. Težave s pitno vodo po svetu povzročajo suše in onesnaženost. Onesnaženost vode po svetu povzroča veliko bolezni. Vzrokov za onesnaženje vode je veliko. Vzroki za onesnaženje vode so povezani z ravnanjem ljudi. Probleme s pitno vodo različne države poskušajo reševati na različne načine. Film Žejni svet prikazuje številne pozitivne rešitve za izboljšanje stanja s pitno vodo. Film mi je bil zelo všeč, ker prikazuje kako dragocena je voda.

Gašper Keržič Rakar, 7. a

# data[].attributes.body
Dokumentarni film Pragozd Krokar se mi je zdel zanimiv in poučen. Pragozd Krokar je bukov pragozd, ki leži na Borovški gori (jugovzhodno od Alp). Izvedel sem veliko o tamkajšnjih živalih, rastlinah in glivah. Najbolj všeč mi je bil opis bukev, ki jih znanstveniki genetsko preučujejo. Zanimiv je podatek, da je bil Pragozd Krokar vpisan na UNESCO-v seznam leta 2017.

Gašper Keržič Rakar, 7. a

# data[].attributes.body
V filmu BIODIVERZITETA s Tomom Turkom so bili predstavljeni morja oz. oceani, soline in krajinski park Strunjan. Presenetilo me je, da je število vrst v morju ocenjeno kar na 220000 vrst. V slovenskem morju živi kar 1860 živalskih vrst in velja za vročo točko biodiverzitete v Jadranskem morju. In naše morje sploh ni veliko!

Strinjam se z avtorjem, da človek s svojim načinom življenja (ribolov, izpusti toplogrednih plinov, uporaba gnojil in škropiv ter izpiranja v morja) predstavlja naravno katastrofo. Morja so med seboj povezana in zato je onesnaženje oceanov toliko večje.

# data[].attributes.body
PRAGOZD KROKAR
Meni je bil najbolj všeč filmček od pragozda Krokarja.Zvedela sem, da leži v JV obrobju Slovenskih alp in da so v ta pragozd gozdarji stopili prvič pred več kot 100 leti.Ta pragozd Krokar je en od izjemno redko ohranjenih ledenodobnih zatočišč bukve.Preživel je kar dve zadnji in najmočnejši poledenitveni obdobji. Zvedela sem tudi, da je v tem pragozdu značilna ptica belohrbti detelj,da uporabljajo bukovo skorijo in brste znanstveniki v raziskavah,da bi ugotovili sorodnost bukve z drugimi bukvami po evropi in njihov izvor.Večina bukve, ki raste po evropi se ujema z genetsko sliko naše slovenske bukve.To pomeni, da se je pred 9000 leti od nas zelo hitro razširila po srednji evropi. Bukova semena (žir) so zelo težka zato padejo z drevesa do 20 m daleč,dlje ga odnese voda in živali, ki se tudi z njim hranijo.Najbolj značilne rastline v pragozdu Krokar so narcise, vijolice,brstične konopljice, kukavice,spomladanska torilnica in čemaž, ki mu je zares všeč na zelo vlažnih tleh.
Želim si ,da bi se ta pragozd in še ostali pragozdovi čim dlje ohranjali saj je gozd zelo pomemben del ekosistema.

# data[].attributes.body
Film mi je bil všeč in poučen. Začuden sem bil, ko sem izvedel koliko vode porabi ena družina.
Žalosten sem, saj toliko ljudi nima dostopa do čiste pitne vode. Ljudje v Afriki se mi smilijo.
Nam se zdi samoumevno, da nam voda priteče iz pip, a veliko ljudem ni.
Iz posnetkov sem se naučil, da bi morali z vodo šparati še bolj kot že zdaj, saj je eden od najbolj pomembnih virov.
Ljudje so že od nekdaj vedeli da je voda pomembna, zato so se naselili ob njej.
Saj voda pokriva več kot dve tretjini površja zemlje in je največji ekosistem na svetu se moramo potruditi in nekaj spremeniti.

# data[].attributes.headline
Tim Žura 7.c (BIODIVERZITETA s Tomom Turkom)

# data[].attributes.subject
Tim Žura 7.c (BIODIVERZITETA s Tomom Turkom)

# data[].attributes.body
Film mi je bil všeč, saj sem se v njem naučil veliko novih stvari! Med njimi tudi to kaj je BIODIVERZITETA. Od nekdaj sem že vedel, da je v morju veliko organizmov oz. živali-samo si nisem predstavljal koliko točno in si ne morem predstavljati, da lahko pridemo do par  milijonov  VRST živali v morju. Bil sem tudi presenečen ko sem izvedel, da v Sloveniji živijo želve ki se imenujejo »močvirska sklednica«in da jih je natanko 367. Glede na to da je po svetu 40% dvoživk, 14% ptic, 30% morskih psov, 33% koral in 27% rakov ogroženih si lahko samo predstavljamo kakšno škodo povzročamo v naravi samo zaradi lastnih želj in potreb!Da ne govorimo o tem kakšno škodo proizvajajo podjetja s tem, da vse svoje odpadne stvari oz »smeti« ki jih je na tone odvržejo v morja,jezera in reke. Med njimi se seveda najde tudi veliko strupenih snovi zaradi tega so živali še bolj ogrožene. To že razumem da je kopnem premalo prostora za toliko veliko odpadkov, samo ne rabimo potem nekomu uničiti doma ali celo življenje. To se mi zdi res kruto. Me je pa presenetil še en podatek v filmu in sicer to da ljudje porabimo več kot 5 MILJARD evrov na leto za zaščito raznih naravnih območij to se vsem zdi veliko, ampak ko izvemo koliko porabimo za izdelke in za korist s tem da bi shujšali si pravimo da je to samo drobiž!Namreč  za shujševalne namene ljudje porabimo kar 20 MILJARD evrov to se mi zdi absurdno. Mi je pa bilo zelo všeč, da je bilo večinoma povedano v preprostem načinu, zato sem lahko lažje sledil filmu in si sproti delal zapiske in si predstavljal vse povedano. Zanimivo se mi je zdelo tudi to da je bilo v ozadju tudi veliko zanimivih stvari kot npr. ko so raziskovali morje in sem videl morskega konjička in mi je bil zelo zanimiv, videl sem pa tudi koliko velik je in je pravzaprav kar majhen. Ob tem sem se spraševal če ga lahko pohodiš ko si na morju in greš v vodo pa sem izvedel da se nahajajo samo v globljih vodah.

# data[].attributes.body
Flm mi je bil všeč in zanimiv. Bil sem zgrožen ko sem slišal da obstaja človek ki v svojem življenju ni pil čiste pitne vode. Mislim pa, da imamo za vse probleme rešitve, ki jih bomo z dejanji uresničili.

Film pa je bil tudi poučen.naučil sem se veliko pojmov npr. kaj je virtualna voda.

VIRTUALNA VODA = Virtualna voda je voda ki je skrita v produktih(da proizvedemo liter ustekleničene vode porabimo 3 litre vode iz pipe, tako se prekomerna uporaba vode še poveča).

V Indiji imajo izjemno rešitev za zmanjšanje uporabe čiste pitne vode. Uvedli so kmetovanje z rastinami ki ne potrebujejo veliko pitne vode. Biodiverzteto širijo s tem, da posadijo več kultur. Ko se pojavi škodljivec ne uniči vsega vendar le eno kulturo.

Spoznal pa sem tudi da bolj kot so sanitarije urejene manj je onesnaženja vod. Za manj porabe vode pa lahko uporabljamo tudi sanitarije brez vode.

Šokiralo pa me je tudi da zaradi mešanja kanalizaciske vode z čisto pitno vodo na dan umre 4000 otrok.

Idealna rešitev za zmanjšanje porabe čiste pitne vode se mi zdi dvojni vodovodni sistem, vendar je zaenkrat to še zakonsko prepovedano.

Želim si da bomo v naslednjih letih in desetletjih bolj pazili na prekomerno uporabo vode.

Aleksander Eržen, 7.i

# data[].attributes.body
Vsi trije filmi so mi bili zelo všeč, ker so bili v njih predstavljeni okoljski problemi in pa tudi rešitve zanje.

Narava je vedno manj bogata z živalskimi in rastlinskimi vrstami, izumirajo.

V Jadranskem morju je ogroženih veliko morskih živali, na kopnem pa je vedno manj pragozdov.

Tako v morju kot na kopnem primanjkuje biodiverzitete.

Ljudje spreminjamo naravne ekosisteme v spremenjene ekosisteme.

Najbogatejša biodiverziteta je v pragozdovih, saj imajo tam živali in rastline odlične pogoje za rast in razvoj.

V Sloveniji bi bila celotna površina prekrita z gozdom, če v okolje ne bi posegal človek. Na območju Ljubljanskega barja so bili včasih gozdovih. Na tem območju na srečo ni kmetijstva zaradi nenehnih poplav.

Biodiverzitete na kopnem primanjkuje zaradi vse manj biotopa. Bukev se je iz Slovenije zelo hitro širila po celotni Evropi. To so pokazale genetske raziskave.

MISLIM, DA BOMO MORALI ZA OHRANJANJE OKOLJA ŠE MARSIKAJ POSTORITI.

Aleksander Eržen, 7.i

# data[].attributes.body
Žejni svet (La Soif du Monde)
Film govori, kako dragocena je voda. Nikoli si nisem predstavljala, kaj vse morajo ljudje preživeti in narediti, da lahko pijejo čisto vodo. Na posameznih področjih so celo ogrožena njihova življenja. Razmišljala sem, kaj bi se lahko zgodilo, če bi v večjih mestih zmanjkalo vode. Ljudje v Afriki morajo prehoditi velike razdalje, da pridejo do vode, nekateri jo morajo kemijsko prečiščevati ali pa pijejo umazano, kar povzroča bolezni in celo smrt. Strokovnjaki pomagajo nerazviti civilizaciji tako, da delajo vrtine in iščejo vodne izvire. V pokrajine, kjer ni vode pripeljejo vodo za pitje in za zlivanje rastlin, ki jih potrebujejo za prehrano. Ljudje porabimo veliko elektrike, zato je na svetu veliko hidroelekrarn. Voda mora biti prisotna povsod: za pitje, umivanje, zalivanje, proizvodnjo, prehrano, za energijo, skratka za obstoj vseh živih bitij. Brez vode ni življenja!

# data[].attributes.body
Biodiverziteta  s Tomom Turkom
Film mi je bil všeč, saj je opozarjal na nevarnosti izumrtja in o lepoti narave, ki jo moramo ohraniti. Pokazal nam je, kako lepi so lahko ekosistemi, kot npr. morje, če ga pogledaš s prave strani. Opisal je tudi lepoto solin in živali, ki so se morale zelo prilagoditi na življenje v teh razmerah.

# data[].attributes.headline
AMINA JUSIĆ,7.i,ŽEJNI SVET (LA SOIF DU MONDE)

# data[].attributes.subject
AMINA JUSIĆ,7.i,ŽEJNI SVET (LA SOIF DU MONDE)

# data[].attributes.body
Film mi je bil zelo ušeč.Bil je poučen ter naučil te je kaj sploh je voda in da nekateri ljudje nimajo vode.Film je bil tudi žalosten.Zanimivo mi je bilo koliko so prehodili da so dobili vodo,vendar tudi ta ni bila pitna.Na dan umre več kot 4.000 otrok zaradi umazane in ne pitne vode.Žalostno je bilo ko je moški ubil druge ljudi zaradi svoje varnosti.Ljudje so se vedno naseljevali ob vodi.

# data[].attributes.headline
LUKAS LUKMAN, 7.i, ŽEJNI SVET (LA SOIF DU MONDE)

# data[].attributes.subject
LUKAS LUKMAN, 7.i, ŽEJNI SVET (LA SOIF DU MONDE)

# data[].attributes.body
Tudi film »Žejni svet« mi je bil zelo všeč, še bolj sem se naučil ceniti vodo in biti hvaležen za to, da jo imamo. Voda je vir življenja. Ena družina porabi 40.000 litrov vode vsak teden.

- V Afriki marsikdo še ni pil pitne vode, kar pove tudi Afričanka na filmu.

- Voda oblikuje največji prostor na planetu, je vir življenja ali vzrok smrti. Zaradi pomanjkanje čiste pitne vode umre več kot 4000 otrok vsak dan. Poleg tega je pomanjkanje čiste vode tudi vzrok za številne bolezni, povezane z nehigieno.

- Zaradi vode prihaja tudi do vojn, saj se nekateri borijo zanjo.

- Ljudje so se vedno naseljevali ob vodi, zato so največja mesta prav v bližini velikih rek.

# data[].attributes.body
Tudi film o pragozdu Krokar mi je bil zelo poučen. Namreč nisem vedel, da se bukov pragozd Krokar , ki se nahaja v obrobju Kočevskega gozda, uvršča se med najbolj ohranjene ekosisteme v Evropi. Ta pragozd je dom različnim vrstam rastlinam in živalim. Izpostavil bi še naslednje zanimivosti:

- Polhi raznašajo semena bukve na različne dele pragozda.

- V Krokarju so raziskovalci našli kar 128 divjih vrst.

- Razpadajoči les razgrajujejo glive in živali, med njimi tudi deževnik. Ta se nato razpade v humus in predstavlja odlično tla za nadaljnjo rast rastlin v gozdu.

- Krokar je pomemben tudi kot dragoceno nahajališče redkih mahov.

# data[].attributes.headline
LUKAS LUKMAN, 7.i, BIODIVERZITETA Z DAVORINOM TOMETOM

# data[].attributes.subject
LUKAS LUKMAN, 7.i, BIODIVERZITETA Z DAVORINOM TOMETOM

# data[].attributes.body
Tudi film biodiverziteta z Davorinom Tometom mi je bil zelo poučen. Od njega bi predvsem izpostavil dejstvo, da smo ljudje vzrok za upad biotske raznovrstnosti. Smo dominantna vrsta, ki zavzema preveč prostora in porablja preveč energije. Ena od bistvenih vzrokov za upad biodiveriztete je poseganje v prostor. To poseganje v prostor je lahko  zaradi industrije in vseh negativnih vplivov, ki jih ima ta.  V zadnjem času je večji problem kmetijstvo, zlasti živinoreja, ki potrebuje za intenzivno prirejo zelo velike površine, tako za samo pašo, kot za pridobivanje krme in taka živinoreja potem vpliva na klimatske spremembe zaradi metana, ki ga govedo proizvaja in izpušča v atmosfero. Krivolov  divjih živali zaradi slonovine, nosorogovih rogov in drugih vzrokov, so vse velike živali danes ogrožene, njihova biomasa se je zmanjšala.

Zanimiv podatek mi je bil tudi ta, da tri drevesa v gozdu naredijo dovolj kisika za enega človeka. Ter da če človek ne bi posegal v naravo, bi po celotni Sloveniji bil gozd.

# data[].attributes.headline
LUKAS LUKMAN, 7.i, BIODIVERZITETA S TOMOM TURKOM

# data[].attributes.subject
LUKAS LUKMAN, 7.i, BIODIVERZITETA S TOMOM TURKOM

# data[].attributes.body
Film biodiverziteta s Tomom Turkom mi je bil zelo poučen in tudi zelo všeč. Najbolj sem si zapomnil, da je slovensko morje ena od vročih točk biodiverzitete, kljub temu da je slovensko morje majhno ima bogato biološko pestrost. Torej velikost države ni pogoj, ki vpliva na velikost biološke pestrosti, saj lahko velike države imajo majhno biološko pestrost, medtem ko imajo nekatere majhne države bogato biološko pestrost. Slovenija zaradi svoje lege, oz. različnih podnebij ima precej bogato biološko pestrost.

Ljudje smo naravna katastrofa in smo tudi ključni del rešitve te naravne katastrofe, ki jo povzročamo.

# data[].attributes.body
Film Žejni Svet mi je pokazal,da tudi če kdaj pomislimo, da se nam dela krivica, ko moramo kaj več narediti,sem se v tem filmu zamislil in videl da kar delamo mi ali pa, naprimer otroci v Afriki, da bi dobili pitno vodo smo lahko zelo veseli, da imamo vse kar rabimo in še kaj drugega česar mogoče tudi ne rabimo.Ko sem slišal podatek koliko vode na teden porabi ena družina in, da imamo čedalje manj pitne vode, mi je bilo zelo strašljivo in še to, da veliko otrok  dnevno umre zato
ker ne morejo piti ali priti do pitne vode.Ljudje zelo premalo cenimo, da si lahko kadarkoli smo žejni odpremo pipo in natočimo pitno vodo.Mislim da bi si moralo več ljudi ogledati film in začeti ceniti pitno vodo.

# data[].attributes.headline
Bor Vodnjov 7.c  BIODIVERZITETA Z DAVORINOM TOMETOM

# data[].attributes.subject
Bor Vodnjov 7.c  BIODIVERZITETA Z DAVORINOM TOMETOM

# data[].attributes.body
Od vseh treh dokumentarnih filmov se mi je zdel najbolj zanimiv film Davorina Tometa o biodiverziteti v  Ljubljanskem barju in predvsem jamah.  V tem filmu avtor meni najbolj razumljivo razloži, kako nastanek in izumiranje vrst vplivata na biodiverziteto. Avtor pravi, da smo danes na pragu 6 obdobja, ko lahko pričakujemo veliko izumiranja različnih vrst in zanimivo se mi zdi, da ga za naravo manj skrbi kot za človeka - morda bo ravno človek v tisti skupini, ki bo izumrla  in še bolj pomembno, da je le on tisti, ki na to lahko vpliva.

# data[].attributes.headline
Jaka Filo, 7b, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Jaka Filo, 7b, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
V filmu sem se naučil, kaj je biodiverziteta in kaj nanjo vpliva.
Izvedel sem da je slovensko morje zelo bogato z vrstami glede na njegovo velikost. Spoznal sem še posebno okolje solin. Značilnost je, da se nahaja med kopnim in vodo in je zato vroča točka biodiverzitete. Človek zelo slabo vpliva na okolje in če ne bomo kaj spremenili, prihaja naš propad.

# data[].attributes.headline
Nik Maravič, 7.i, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Nik Maravič, 7.i, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Ob gledanju dokumentarnega filma sem pobliže spoznal pojem biodiverziteta in spoznal vplive človekovih posegov v naravo. Strinjam se s Tomom Turkom, ki je človeka označil za NARAVNO KATASTROFO. Človek je največji onesnaževalec okolja. Z nasičeno industrijo in kmetijstvom ter neizmernim pohlepom po dobičku, močno vpliva na klimatske razmere na planetu. K ogroženosti ekosistemov pripomore tudi prekomerno izkoriščanje naravnih virov, s prevelikim lovom pa se porušijo tudi številne prehranske verige v morju. Človek bi moral vse sile usmeriti v reševanje okoljskega problema na globalnem nivoju. V nasprotnem primeru se lahko zgodi propad človeštva, takrat pa si bo zemlja spet lahko opomogla.

# data[].attributes.body
Po gledanju tega filma z naslovom Žejni svet, sem se kar dobro zamislil. Več kot milijardo ljudi vode obupno primankuje. Žal je podatek ta, da še vedno nimamo vode za vse ljudi. V Afriki je neka domačinka povedala, da nikoli v življenju ni pila pitne čiste vode. Onesnažena voda še vedno ubije več kot 4.000 otrok vsaki dan . Mame se vsak dan bojijo, da jim otroci ne bi zboleli. Grozljivo je tudi to, da je voda vir konfliktov v mnogih državah. Med seboj se ubijajo, da bi le prišli do svoje vode. Nekatere pokrajine prejmejo 100x več dežja kot druge in vode je včasih tako malo, da so se ljudje pripravljeni pobijati zanjo. Na S Kenije ni deževalo več kot 1leto.Grozno je slišati, da ljudi tam tvegajo življenje, da bi našli vodo. Tu pri nas v Sloveniji se premalo zavedamo, da imamo čisto pitno vodo in koliko vode porabimo vsak dan po nepotrebnem.

# data[].attributes.body
Biodiverziteta s Tomom Turkom

V filmu sem izvedel kaj je biodiverziteta. Zelo zanimivo se mi je zdelo, da v delu solin s sladko vodo živi edina Slovenska sladkovdna avtohtona želva. Presenetil me je tudi podatek, da je na svetu zaščitenih le 2% morskih okolij, kar pa je premalo da bi v velikih morskih rezervatih obnovili vrste rib, ki smo jih s časom čezmerno izlovili.

# data[].attributes.body
Žejni svet
(La Soif du Monde)

Že na začetku filma so me presenetili podatki koliko vode potrebujemo za idelavo določenega izdelka. Nikoli si nisem mislila, da v okolje nazaj spustimo 90% umazane vode, ki je neprečistimo. Ne zavedamo se, da prav zaradi vode lahko živimo na Zemlji. Če bi bil naš planet premaknjen samo za 5% bližje Soncu bi bila Zemlja peščena kot Venera ali pa 3% dlje od Sonca bi bila Zemlja zamrznjena puščava kot Mars. Ljudje v Evropi še posebej v Sloveniji imamo srečo, da imamo dostopno pitno vodo in nam je vsem na voljo. Ljudje se v Afriki zaradi pomankanja vode pobijajo med seboj. Na žalost voda ni enakomerno razporejena po vsem svetu. Že v Evropi se je leta 2008 v Barceloni zgodilo, da so se ljudje »zbudili« brez vode. Do tega lahko pride čez noč zato moramo iskati tudi druge načine pridobivanja vode. Zgodovina nas uči, da so se prav zaradi vode ljudje začeli naseljevati in kasneje se je razvilo kmetijstvo. To je pomenilo konec nomadskega življenja. Med drugim je bila voda tudi prva povezovalna pot med ljudmi. Ne morem si predstavljati, da še danes lahko samo reka Kongo povezuje na 1000 manjših vasic med seboj in ne cestna povezava, kot smo jo navajeni v razvitem svetu. Nezaslišano je, da v Afriki ženske več ur hodijo do vode, mi pa samo odpremo pipo in imamo že čisto pitno vodo. 800 milijonov ljudi nima dostopa do čiste pitne vode. Ti ljudje vodo zelo cenijo. Žalostno je to, da ljudje živijo na vodi a ta ni pitna, ker je onesnažena. Samo zaradi tega, ker ljudje po svetu nimajo stranišč, zbolevajo otroci in odrasli. Grozno se mi zdi, da vso odpadno vodo (85%) zavržemo in je ne uporabimo ponovno. Nekateri bi mogoče rekli, da to ni tako grozno. Ampak prav ta odpadna voda onesnaži še tisto čisto vodo, ki je ostala in to prav zaradi nekontroliranega spuščanja odpadne vode nazaj v okolje. Zaradi tega ljudje sami sebe zastrupljamo.

Vedeti moramo da ljudje ne moramo nadzorovati narave. Kjub temu, da voda povzroča konflikte, ta tudi združuje ljudi ne glede na njihovo kulturo. Grozno je, da ima dostop do pitne vode samo 87% ljudi. Ljudje, ki se še niso znašli v pomankanju pitne vode in upam, da se tudi ne bodo, se ne bi smeli do vode obnašati tako malomarno kot se. Vodo se da rešiti, temveč je za to potrebna volja.

# data[].attributes.body
Pragozd Krokar
Film govori o Pragozdu Krokarju in o živalih, ki živijo v njem. Nad dolino Kolpe ta pragozd obstaja že vse od časa pred ledenimi dobami. To so pokazale genetske raziskave v evropskih bukovih gozdovih in primerjave med rezultati teh raziskav. Pragozd Krokar je zato eno od izjemno redkih ledenodobnih zatočišč bukve, ki se je po ledenih dobah razširila z jugovzhodnega obrobja Alp po vsej srednji Evropi. Film se mi je zdel zanimiv, saj nisem izvedela, da je slovenski gozd tako zanimiv.

# data[].attributes.body
Vsi filmi so bili dobri, saj so bili zanimivi in govorili so o trenutno zelo pomembni temi. Še najmanj mi je bil všeč film o pragozdu Krakar, ker mi teme niso bile tako blizu. Na začetku nisem vedela, kaj pomeni biodiverziteta ampak zdaj zelo dobro razumem. V prvem filmčku se mi je najbolj vtisnilo to, da v je našem morju veliko različnih vrst, le da so tako prilagojene, da jih zelo težko opazimo (rak spominja na kamen). V drugem filmčku sem si najbolj zapomnila to, da smo pred pragom šestega pasivnega izumrtja in da obstaja možnost, da bomo tudi mi izumrli ter da se v nekaterih okoljih zelo težko obnovi biodiverziteta (jamah).
BIODIVERZITETA Z DAVRINOM TOMETOM
V filmu mi je bilo všeč njegovo mišljenje. Bili so zelo dobri posnetki. Najbolj se mi je vtisnil tisti, ko več milijonov ptic zleti v tople kraje. Dobro je bilo razloženo življenje v jamah: kako so se živali prilagodile in kakšna je nevarnost, če se zgodi kaj njihovemu okolju.
Na primer, ko je v gozdu požar, se spremeni gozd v mrtvo naravo, le da čez nekaj časa pridejo nove živali in rastline in se hitro obnovi. V jami pa ni tako! Če se kaj zgodi, bi se morala živa bitja naseliti na novo področje in bi se morala skozi leta prilagoditi življenju v jami. V Sloveniji je tako področje, da če ne bi človek posegal v naravo, bi bilo celo področje prekrito z gozdom (razen na večji nadmorski višini).
Že nekaj časa smo pred pragom šestega masivnega izumrtja, le da tokrat vemo vzrok zanj. Obstaja nevarnost, da bomo tudi mi izumrli. Ljudje smo naravna katastrofa,
čeprav bi lahko bili ravno obratno, saj mi lahko vplivamo na ekosistem, ostali organizmi pa ne. V bistvu pa tudi brez bioverzitete ne bi imeli hrane, vode in kisika.
Mislim, da če hočemo dobro vplivati na bioverziteto, mora vsak posameznik sodelovati, da dosežemo končni cilj. Jaz pomagam tudi z tem, da ne jem mesa.

# data[].attributes.body
Dokumentarni film mi je zanimiv, ker nisem vedel, da v Sloveniji obstaja pragozd. In da to izhaja že vse iz ledene dobe. Izmed vseh znanih populacij bukve, ki so preživela ledeno dobo, se je prav bukva v Krokarju začela širiti prva. Njena semena potujejo še danes. Všeč mi je bilo, ker sem razumel pojem biodiverzitete in kako dragoceno nahajališče različnih vrst je v tem pragozdu.

# data[].attributes.body
Biodiverziteta s Tomom Turkom

Ob gledanju dokumentarnega filma sem izvedela veliko zanimivih in poučnih stvari. Spoznala sem, da biodiverziteta oz. biotska raznovrstnost temelji na količini živečih vrst na določenem območju.

Območja z biodiverziteto se zelo razlikujejo, saj poznamo veliko ekosistemov. Naučila sem se, da je v slovenskem morju zelo velika biotska raznovrstnost ter, da je slovensko morje ena izmed vročih točk biodiverzitete v Sredozemlju. Zelo sem bila presenečena, ko sem izvedela, da ima naše morje okoli 1860 različnih živalskih vrst, saj sem bila prepričana, da na tako majhnem ozemlju nimamo ravno veliko prostora za toliko različnih vrst živali, ki živijo v morju. Zanimivo je, da oceani uravnavajo podnebje in klimo, ter da vsi na kopnem prispevamo k temu kaj se dogaja v oceanu in obratno. Ker pa je obalni pas najbolj poseljen pas, me ne presenečajo podatki o onesnaženosti morja. Po ogledu dokumentarnega filma sem ugotovila, da je najbolj žalostno to, da je veliko živalskih vrst že izumrlo prav zaradi nas ali pa so ogrožene. Živali nimajo več takih pogojev za življenje, kot so jih imele leta nazaj.

Čeprav se ljudje zavedamo kaj počnemo naravi, to ni dovolj, saj naravo lahko rešimo samo z dejanji.

# data[].attributes.headline
Rok Razpotnik, 7.I. BIODIVERZITETA z Davorinom Tometom

# data[].attributes.subject
Rok Razpotnik, 7.I. BIODIVERZITETA z Davorinom Tometom

# data[].attributes.body
S tem dokumentarnim filmom, sem ugotovil pomen biodiverzitete. Potrebe, ki jih mi ljudje imamo (zrak, voda, hrana), vse to nam biodiverziteta omogoča. Mi smo odvisni od nje. Žal pa smo mi ljudje vzrok za upad biodiverzitete, saj zasedamo največ prostora in največ energije na Zemlji.
Spoznal sem, da imamo veliko in majhno biodiverziteto. Obe pa sta pomembni. Ljubljansko Barje je oblika zavarovanega območja in je tudi del kulturne dediščine. Tam so redne poplave, ni primerno za kmetijstvo in to ohranja, da je na Barju visoka biodiverziteta.
Nisem vedel, da je v Kraških jamah 400 vrst, je veliko endemičnih vrst.
Premalo se zavedamo, da brez biodiverzitete ljudje ne preživimo.

# data[].attributes.body
Žan Osolnik 7. i  ŽEJNI SVET

Film prikazuje, kako je za življenje pomembna voda. Po svetu je nimamo vsi v enakem izobilju. Zato bi bilo pomembno vodo varčevati, saj jo nam lahko kmalu zmanjka. V predelih Afrike se s tem problemom borijo že sedaj.  Nekatera plemena se za njo tudi borijo eden proti drugemu. Nekje pa so morali vodo iskati tudi daleč stran od doma. V predelih suše je zelo velik problem vode tako za pitje oz. življenje, kot tudi za higieno, kar povzroča veliko bolezni in smrti. Menim, da bi se morali veliko bolj zavedati kako je pomembna voda in se do nje obnašati veliko bolj spoštljiv. Film je bil zelo poučen in zbudil mi je veliko vprašanj kako skrbeti za vodo.

# data[].attributes.body
BIODIVERZITETA s Tomom Turkom

Film se mi je zdel zelo zanimiv, saj sem izvedel veliko o življenju v morju in ob njem, kar do sedaj nisem vedel ter razjasnil pojem biodiverziteta. Zelo pa me je razočaralo, da se morje tako onesnažuje, in da ljudje za njega ne znamo pravilno skrbeti ter da nanj močno vpliva globalno segrevanje. Spoznal sem veliko novih živali, za katere sem prvič slišal njihove vrste in imena le teh . Malo več pa sem izvedel tudi o zgodovini Strunjanskih solin in njihovem življenju, ker se večkrat omenjajo Sečoveljske soline.

# data[].attributes.body
Biodiverziteta s Tomom Turkom

Zanimiv mi je bil film s Tomom Turkom v katerem je lepo razložil o Biodiverziteti na razumljiv način.  Veliko je povedal o ekosistemu v morju, kako raznolik je in koliko različnih živali in rastlin živi v njemu. Presenetilo me je številka
1.860 živalskih vrst v našem morju.   Všeč mi je bil tudi  krajinski park Strunjan, ki je zavarovano območje in neokrnjena narava (vroča točka).

# data[].attributes.headline
Lenart Volaj, 7.b Žejni svet BONUS NALOGA

# data[].attributes.subject
Lenart Volaj, 7.b Žejni svet BONUS NALOGA

# data[].attributes.body
Po ogledu filma sem se spraševal, koliko vlog ima voda na našem planetu. Koliko stvari nam je dala in kaj je ustvarila. Ustvarila je prelepe kanjone, ledenike, prečudovita jezera in morja. Brez vode sploh ne bi obstajali. Brez vode si ne predstavljamo življenja na Zemlji. Smilijo se mi ljudje v Afriki, ki ne pridejo do vode, mi se pa do nje obnašamo, kot da jo imamo v neomejenem izobilju. Vsi bi se morali zavedati pomena vode in pitne vode, saj kmalu tudi mi žal ne bomo več mogli samo odpreti pipe in se že odžejati. Prav bi bilo, da bi imeli vsi prebivalci tega planeta zagotovljen dostop do pitne vode kadarkoli. Saj brez vode ni življenja in voda je človekova osnovna življenska potreba.

# data[].attributes.headline
Irena Šabić,7.c,Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Irena Šabić,7.c,Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Od tega filma sem se veliko naučila o biodiverziteti.Film mi je bil seveda všeč in je zelo poučen.
V filmu sem izvedela veliko v  podmorskih bitij naprimer da v Jadranskem morju živi 5800 živalskih vrst.V Slovenskem morju  pa 1860 vrst,kar je veliko glede na našo majhno morje.Izvedela sem tudi da v Sloveniji obstaja vroča točka.Vroča točka je območje ki ima veliko vsoto pestrosti .Po podatku da danes vrste izumirajo 1000-krat hitreje,kakor so včasih se opazi,kako se je svet spremenil.

# data[].attributes.headline
Lenart Volaj 7.b , Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Lenart Volaj 7.b , Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Film mi je zelo všeč. Vseboval je veliko poučnih podatkov. Zanimivo se mi je zdelo koliko izrazov obstaja za biodiverziteto. Najbolj me je presenetilo, da je morje bolj onesnaženo od kopnega in da v morju živi veliko več vrst kot na kopnem. V filmu sem izvedel, da ima Slovenija  vročo točko. Pri tem podatku sem se naučil tudi kaj je vroča točka. To je območje, na katerem je vsota pestrosti organizmov zelo velika. V filmu sem izvedel, da živalim v morju primankuje življenski prostor. Všeč sta mi bila tudi druga dva dokumentarna filma. V dokumentarnem filmu pragozd Krokar me je presenetilo koliko gliv in živali razkraja debla dreves v Krokarju. V tretjem dokumentarnem filmu me je presenetilo koliko vrst je umrlo v zadnjih dvajsetih letih na Ljubljanskem barju.

# data[].attributes.headline
Lucija Cerar, 7.c, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Lucija Cerar, 7.c, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Film mi je bil zelo všeč in bil je poučen. Govori o biodiverziteti v morju. Zelo me je preseneti podatek da ogroženih toliko bitji v morji. Presenetilo me je tudi to da imamo v Sloveniji avtohtono sladkovodno želvo (Močvirsko sklednico). Izvedela sem tudi da so Sečoveljske soline edina vroča točka biodiverzitete in naravovarstveno območje na Slovenski obali. Izvedela sem tudi da vrste izumirajo 1000 -krat hitreje kot naravno.

# data[].attributes.headline
Hana Kunc 7.b, Biodiverziteta z Davorinom Tometom

# data[].attributes.subject
Hana Kunc 7.b, Biodiverziteta z Davorinom Tometom

# data[].attributes.body
Film mi je bil zelo všeč ter poučen,  saj nisem vedela kaj biodiverziteta sploh pomeni in da ima tako širok pomen.Najbolj mi je bilo všeč, da je povedal to na zanimiv način in kako jim je to razložila učiteljica.Najbolj zanimiv podatek pa mi je bil, da če ne bi obdelovali površin Slovenije bi bila celotna prekrita z gozdom, zdaj pa jo je približno polovica.

# data[].attributes.headline
Aleksander Ribič, 7.a, Žejni svet (BONUS NALOGA)

# data[].attributes.subject
Aleksander Ribič, 7.a, Žejni svet (BONUS NALOGA)

# data[].attributes.body
Po ogledu filma sem se spraševal, koliko različnih vlog ima voda na našem planetu. Najbolj všeč mi je bila njena vloga umetnice. Koliko lepih kanjonov in ledeniških dolin obstaja zaradi vode. Koliko različnih barv, od bele barve snega, zelenih rek do modrih oceanov. Žalosten sem, ko pomislim na dele filma, ki prikazujejo ljudi v Afriki, ki morajo nekaj ur hoditi do pitne vode. Na drugi strani sveta jo imajo ljudje preveč in za vsak izdelek jo porabimo veliko. Vsi moramo razmisliti, kako lahko pomagamo našemu žejnemu planetu, ker je voda pomembna za vsa živa bitja, saj brez vode ni življenja.

# data[].attributes.body
Mia Štular, 7.c Biodiverziteta s Tomom Turkom
Film mi je bil všeč in zdel se mi je poučen. Naš ocean je manj raziskan, kot vse kopno na Zemlji. V njem je ogromno življenja in lepote. Žal pa ga ljudje uničujemo, ne da bi se tega sploh zavedali. Morja je na Zemlji približno 70%, zato Zemljo kličemo tudi MODRI PLANET. Moramo varovati naš modri zaklad, ne pa ga uničiti.

# data[].attributes.body
Film Žejni svet smo si ogledali vsi skupaj, cela družina. V filmu je bilo veliko raznovrstnih podatkov, veliko takih, ki jih nista poznala niti moja starša. Večinoma je bil zelo zanimiv. Prebral sem obnove ostalih sedmošolcev, ki so o filmu in vsebini napisali že veliko. Najbolj mi je v spominu ostala zelo slaba higiena vseh ljudstev, ki jih je film prikazal. Zaradi tega imajo tudi zelo veliko zdravstvenih težav, veliko otrok umre. Poskusil sem si zamisliti tudi razočaranje tistih ljudi, ki so čakali zraven stroja, ki je vrtal v tla. Čakali so na vodo, da jim ne bi bilo treba vsak dan iti na težko in nevarno pot. V filmu so povedali, da ta vrtanja velikokrat niso uspešna in ljudem ne morejo omogočiti vode. Vsi doma smo se strinjali, da imamo zelo veliko srečo, ker smo se rodili v tem delu sveta, kjer imamo vse, kar si želimo.

# data[].attributes.body
Všeč mi je, da v Sloveniji obstajajo takšni pragozdovi na katere človek nima veliko vpliva. Vse je prepuščeno naravi in se dogaja po naravni poti. Na 1000 metrov nadmorske višine med rastlinami prevladuje bukev. Všeč mi je belohrbtni detel in njegovo značilno oglašanje. V pragozdu je 66 vrst mahov. Na tleh so drevesa in glive ki poskrbijo za razkrojevanje gozdne snovi. V tem pragozdu se vse povezuje in vsi živijo v svojem prostoru. Lepo bi bilo če bi imeli več takšnih pragozdov.

# data[].attributes.body
Mia Štular, 7.c, Film Žejni svet

Film žejni svet mi je bil všeč, a tudi zelo zaskrbljujoč ob podatkih koliko vode porabimo le za to, da bomo mi imeli kavbojke in ostalo obleko, ter naši starši steklenico vina za proslavljanje. Nam se zdi imeti pitno vodo in vodovod samovmevno, medtem, ko morajo v nekaterih državah sveta prehoditi ogromno kilometrov le, da pridejo do vode, ki pa ni niti dovolj čista za pitje, mi pa stopimo do pipe in imamo čisto vodo za kuhanje, umivanje, pitje itd. Mi ne vemo, kako je biti brez pitne vode, imamo jo čisto povsod. Sploh se ne zavedamo, da je nam dosegljive pitne vode na svetu le 0,02%. Film je bil zelo poučen veliko novih informacij sem izvedela in upam, da se bo ljudem brez pitne vode v prihodnosti  godilo veliko bolje, kot se jim zdaj.

# data[].attributes.headline
Mark Koščak 7.b, film Žejni svet. Bonus naloga.

# data[].attributes.subject
Mark Koščak 7.b, film Žejni svet. Bonus naloga.

# data[].attributes.body
Voda je za nas zelo pomembna, ampak ali jo znam tudi ceniti? Marsikdo si ne more predstavljati življenja brez vode tako kot jaz. Zame je voda nekaj vsakdanjega, ko postaneš žejen si jo greš natočiti iz pipe, toda nimajo vsi take sreče kot mi. Veliko ljudi sploh ne ve kakšen okus ima pitna voda. Nekateri dnevno umirajo zaradi pomanjkanja pitne vode.

Lahko bi rekli, da mi je film Žejni svet odprl oči in zdaj gledam na vso to stvar s pitno vodo iz povsem drugačnega kota. Najhuje pa je, da smo za pomanjkanje pitne vode krivi mi. Zaradi naše požrešnosti nastrada voda, vodo onesnažujemo s kmetijstvom, industrijo ipd. Moramo se zavedati, da je pitne vode na svetu le 0,02% in ta delež je za naš obstoj zelo pomemben. Narava nam je pitno vodo ponudila z razlogom, da bi jo cenili pa ni tako. Upam, da se to spremeni.

# data[].attributes.body
Film Žejni svet m je bil zelo všeč saj sem spoznal koliko se morajo ljudje iz drugih koncev sveta truditi za vodo. Všeč mi je bila tudi zagnanost človeka ki, hoče vodo prinesti v vse vasi v Afriki.
Do ogleda filma se sploh nisem zavedal koliko vode lahko lahko porabimo  v enem letu.
Hudo mi je bilo ko sem slišal koliko otrok umre zaradi umazane vode.
Od sedaj naprej se bom potrudil biti manj potrošen z vodo.
Videj Fetih 7.b Biodiverziteta s Tomom Turkomom
Film mi je bil všeč saj sem ugotovil koliko različnih živali živi v našem  morju in, da je naše morje topla točka naše biodiverzitete.
Ugotovil sem tudi, da je premalo morja zaščitenega le 12%.
Film me je ozavestil o ogroženosti morskih vrst.

# data[].attributes.headline
Mark Koščak 7.b, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Mark Koščak 7.b, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Film, ki sem si ga ogledal mi je  bil zelo zanimiv, saj sem se iz njega naučil marsikaj novega. Presenetilo meje to, da vemo o morskih živalih bistveno manj kot o kopenskih in se sprašujem koliko živalski vrst še živi, za katere mi sploh ne vemo, da obstajajo. Naučil sem se tudi pomen besede vroča točka in sicer to pomeni, da je na enem območju pestrost vrst organizmov in rastli zelo velika.

Res pa je, da smo v dobi na katero večinoma vpliva človek in se moramo zavedati, da je zaradi nas 2% morskih živalskih vrst ogroženih. Dejstvo pa je, da smo mi lahko ključni del rešitve.

# data[].attributes.body
Jaz ne vem kako je trpeti od žeje. Če sem žejna si natočim vodo iz pipe. In včasih si nalijem preveč, tako da polovico kozarca zlijem stran. Na to nisem ponosna. Vodo imam vsak dan, medtem ko nekdo na drugem koncu sveta umira od pomanjkanja pitne vode. Najbolj žalostno je to, da milijone ljudi živi ob vodi ali celo na njej, vendar to ni tista voda, ki bi jo lahko varno pili. Ogromno vode je namreč zaradi industrije, kmetijstva, itd. onesnažene. Film žejni svet mi je bil zelo všeč in menim, da bi si ga moral vsak ogledati. Spoznala sem, koliko vode je poleg tiste, ki jo porabimo za pitje in umivanje še navidezne vode, skrite v oblačilih in hrani. Najbolj me je presenetil podatek, da samo za ene kavbojke porabimo 11000 litrov vode. Voda je zelo pomembna, saj jo potrebujemo za kmetijstvo, gospodinjstvo, navsezadnje za življenje. Zaradi nje smo zapustili nomadsko življenje in se stalno naselili. Reka Kongo v Afriki danes še vedno nadomešča ceste. Voda pa je danes prinesla tudi vojne. Ker je ljudi na svetu vse več, vode pa premalo, se danes ljudje zaradi vode tudi pobijajo med seboj. V filmu so me najbolj navdušili posamezniki, ki so se postavili v kožo žejnih ljudi ter jim sklenili pomagati. Njihova dejanja so zelo plemenita in so nam lahko za vzor. Ti ljudje imajo upanje in verjamejo, da rešitve obstajajo.

# data[].attributes.headline
Izak Luka Tasič 7.a, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Izak Luka Tasič 7.a, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Film se mi je zdel super saj je ocean najmanj raziskan del zemlje in je v njem več organizmov kot na kopnem, ker se v morju ljudje ne moremo naseliti. Vseeno pa ljudje morje ogrožamo z drugih vidikov, npr. z izpuščanjem odpadkov v morje, izlivi nafte, neurejeno kanalizacijo,... Ljudje bi morali bolj skrbeti za ta naravni zaklad.

# data[].attributes.body
Film žejni svet se mi je zdel zelo poučen, saj sem ob njem spoznal koliko ljudstev na svetu nima dostopa do pitne vode ali pa se morajo zanjo boriti na življenje in smrt. Na srečo pa jim nekateri ljudje pomagajo in kopljejo vodnjake zanje, da ne rabijo hoditi do oddaljenih rek, mi pa samo odpremo pipo in imamo pitno vodo na dosegu roke. Medtem ko mi brezskrbno porabljamo pitno vodo na drugem koncu sveta ljudje umirajo od žeje ali pa so primorani celo ubijati da bi dobili kaj vode, ki sploh ni čista in se ves čas bojijo, da bodo njihovi otroci podlegli kakšni bolezni.

# data[].attributes.body
Film žejni svet mi je bil zelo zanimiv v poučenem spletnem mestu, ki ga je naučil veliko novih stvari. Ob njem sem spoznala, da je na svetu še zelo malo pitne vode. Pri predogled tega filma so tako predstavili s 800 ljudmi, ki nimajo pitne vode. Saj sem gledal že podoben film ki je tudi predstavljal koliko ljudi nima pitne vode v prosi za njo. Vesela sem da živim v takem okolju v tem si lahko zadoščamo voditi v nam zjutraj ko vstanemo priteče iz pipe. Naprimer v Afriki je njegov, da je vsako jutro na loncu, ki je zelo dolga, hodijo po veliko ur do ponosa do vode. Mi si tega ne predstavljamo. Imam željo, da bi lahko vsi nasvetu zadoščali za dozo pitne vode v da ne bo treba hoditi ponjo po več kilometrskih poteh. Ta film bi moral vedno gledati vse, saj se tako zavedli, da je treba varčevati, ceniti vodo. Ko sem pogledal ta film sem preračunal koliko vode porabi naše družine na nas je v družini kar 7 članov. Doma pa imamo še kmetijo. OJOJ koliko vode porabimo.
Škoda da ta film ne bo več več v javnosti.Ko sem ga pogledal sem predlagal še mojim sorodnikom v prijatelje naj se ogledalo, ki je bil bil bil še dosegljiv. Hotela pa sem iti na video konferenco vendar mi ni delala(je zelo "štekalo").

# data[].attributes.body
Ob filmu Žejni svet sem spoznala, da je na svetu še zelo malo pitne vode in da je z njo potrebno varčevati.  Ne predstavljam si življenja brez vode. Da si ne bi mogla natočiti kozarec čiste vode. Nekateri ljudje živijo tako, da gredo vsako jutro na pot, ki je zelo dolga. Hodijo tudi po več ur, da bi lahko domov prinesli vodo. Pogosto so med njimi tudi otroci. Voda, ki jo prinesejo domov ni čista in povzroča vrsto bolezni. Želim si, da bi imeli vsi na svetu čisto pitno vodo. Upam pa tudi, da se bomo hitro naučili ceniti ta zaklad in z njim ravnati odgovorno.

# data[].attributes.headline
Aljaž Rutnik 7.a, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Aljaž Rutnik 7.a, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Kratek film s Tomom Turkom se mi je zdel zelo zanimiv in poučen. Zelo zanimivo mi je bilo, da je verjetno v vodi več organizmov, kot na kopnem. Z mikroorganizmi skupaj jih je več kot milijon. Všeč so mi koralni grebeni, skrbi pa me, kar se zdaj z njimi dogaja. Zaradi izpustov toplogrednih plinov je povišana koncentracija CO2 in to povzroča zakisovanje oceanov. To pa uničuje koralne grebene. Problem je tudi prekomeren ulov.

# data[].attributes.headline
Nejc Golob 7.c Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Nejc Golob 7.c Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Film mi je bil všeč.Izvedel sem veliko novega česar prej nisem vedel npr. kaj je biodiverziteta.
Zanimivo mi je bilo koliko različnih izrazov obstaja za en pojem. Najbolj me je pretreslo, ko sem slišal, da je morje bolj onesnaženo od kopnega.Po drugi strani pa je zanimivo, da je v morju mnogo več vrst organizmov kot na kopnem, le da niso tako dobro raziskani. Všeč mi je bilo da vrstna pestrost biodiverzitete ni odvisna samo od velikosti države, in da ima tudi v Sloveniji vročo točko.

# data[].attributes.body
Pragozd Krokar
Ob filmu Pragozd Krokar sem se naučila, da imamo tudi v Sloveniji še majhne koščke narave, kjer človek ni bistveno posegel vanj. Predvsem mi je bila všeč raznolikost bukovega gozda in njegovo preživetje skozi vsa ta leta. Zanimivo je tudi to, da genetska raznolikost omogoča preživetje in to najmočnejšim in najboljšim v svojih vrstah.

# data[].attributes.body
Pragozd Krokar
Filmski pragozd Krokar mi je bil zelo zanimiv. V njem sem izvedel veliko zanimivih stvari. Najbolje, da sem že prednastavljeno, da so bukve
preživel kar dve močni poledenitvi. Zanimivo pa je bilo tudi, da so tako gozdarji v ta pragozd stopili že pred nekaj leti, prej pa tako ga niče ni dotaknili. Je tudi eden izmed najbolj ohranjenih gozdov v Evropi. V njem živijo vse vrste rastlin v živalih. Presenetil me je podatek, da žir pade v okolico 20m od drevesa, naprej pa ga odnesejo ptice, veter ... Pragozd Krokar je bil vrščen na seznamu UNESCO-svetovne dediščine. Pragozd Krokar je visoko nad dolino Kolpe v Borovški gori.

# data[].attributes.body
Ob ogledu filma žejni svet sem se naučila zelo veliko. Film je zelo poučen in po mojem mnenju bi si ga moralo ogledati več ljudi in tako videti kako dobre pogoje za življenje imamo mi in si sploh ne predstavljamo kako je tam kako šele bi bilo tam živeti.
Ne predstavljam si kako hudo mara biti ljudem v Afriki, ki nimajo dostopa do pitne vode. Nam se zdi pitna vode nekaj vsakdanjega saj imamo do nje vedno dostop. Grozno mi je to, da tam se morajo boriti in celo pobijati za dostop do vode, ta voda pa na koncu sploh ni pitna. Zaskrbljujoče pa je tudi to ko pomisliš koliko vode pa na dan porabimo mi. Zaradi te umazane in nepitne vode vsak dan umre 4000 otrok. Najhuje pa je to, da nimajo zagotovljenih niti stranišč. Grozno je tudi koliko ljudi tam še ni nikoli v njihovem življenju poskusilo pitne vode, prav tako je nepredstavljivo tudi to, da je na Zemlji samo 0,02% pitne vode. Po ogledu tega filma veliko bolj cenim naš dostop do vode in upam, da se bo tako težko življenje v Afriki kmalu spremenilo v boljšega in lažjega.

# data[].attributes.headline
Hana Kodrin 7.c, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Hana Kodrin 7.c, Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Film »Biodiverziteta s Tomom Turkom« mi je bil všeč in naučila sem se veliko novega.Najbolj sem bila razočarana nad podatkom, da smo kopnega zaščitili malo več kot 12% in, da smo zaščitili samo 2% morskih življenskih okolij kar je premalo.Za zaščitna območja pa smo porabili samo 5 milijard evrov.Na prvi pogled se zdi veliko ampak, če primerjamo, da smo za shujševalne in druge izdelke porabili 44 milijard evrov je tistih 5 milijard evrov nič.

# data[].attributes.body
Film »Žejni svet« mi je bil zelo všeč. V njem je bilo predstavljeno vsakdanje življenje brez pitne vode v revnih državah našega sveta. Ne morem si zamisliti, da ne bi zjutraj vstala in si natočila kozarec vode. To je zame, za celotno Slovenijo in še za nekaj drugih Evropskih držav, nekaj čisto samoumeunega. V Afriki in drugih državah po svetu pa ljudje umirajo in se zastrupljajo z vodo, ki je meni nekaj tako vsakdanjega. Po celotnem svetu je v pomankanju ali celo brez vode kar 2 milijardi ljudi. V Afriki morajo ženske vsak dan z težkim vedrom na glavi  prehoditi veliko kilometrov,da pridejo do vode pa še ta ni pitna. Tamkajšna voda je onesnažena in okužena. Ker je onesnažena in okužena povzroča bolezni ali pa celo smrt. Zaskrbljujoče je, da vsak dan v Afriki umre 4000 otrok zaradi njihove umazane nepitne vode. Presenetil in razžalostil me je podatek, da nekateri v svojem življenju še niso okusili kaj celo videli tekoče pitne vode. Kar 4 milijarde ljudi pa nima zagotovljenih  osnovnih in življenskih higijenskih prostorov (stranišč). Žalostno je, da ljudje vodo porabljamo za neuporabne in ne nujno življenjsko potrebne stvari, medtem ko v Afriki vsak dan umirajo tako kot odrasli kot tudi otroci.

# data[].attributes.body
BIODIVERZITETA Z DAVORINOM TOMETOM
Film se mi je zdel zanimiv saj nisem vedela da ima biodiverziteta ali biotska raznolikost tak pomen v našem življenju, npr. del biodiverzitete so tudi rastline, zaradi katerih imamo zrak. Prav tako pa se mi je zdelo zanimivo to, da je nekje več različnih vrst in drugje manj - večja in manjša biodiverziteta. Prav tako, da se različne vrste delijo na več organizmov. Naučila pa sem se tudi nekaj o Slovenskem gozdu ter njegovi poraščenosti in o Kraških jamah.

# data[].attributes.body
Biodiverziteta s Davorinom Tometom

Nisem si mislil, da ima pojem biodiverziteta tako širok pomen.
Film je bil meni zelo poučen vprašanje pa je kaj se bomo iz tega naučili. Najbolj šokantno se mi je zdelo, da če ne bi bilo človeka bi bila Slovenija cela poraščena z gozdom. Tako pa je gozda (le) dobrih 50%.

# data[].attributes.headline
Zoja Kušar, BIODIVERZITETA S TOMOM TURKOM

# data[].attributes.subject
Zoja Kušar, BIODIVERZITETA S TOMOM TURKOM

# data[].attributes.body
Zanimivo se mi je zdelo,da je v morju znanih vsaj 220.000 živalskih vrst in, da je neznanih še veliko več. V jadranskem morju je 5.800 živalskih vrst, v slovenskem morju pa kar 1.860. Torej je na tako majhnem območju kot je slovensko morje zelo veliko živalskih vrst. Ne le v morju, Slovenija je v Evropi primer velike biološke pestrosti.          Presenetljivo je tudi to, da je v slovenskih solinah veliko obstoječih habitatov in da predstavljajo celo vročo točko kar pomeni veliko pestrost organizmov. Dobro, da so soline zaščiteno območje saj bi drugače verjetno človek uničil tudi to.
Biotska raznovrstnost pa žal upada ravno zaradi vpliva človeka. Človek je razlog za onesnaževanje morij in oceanov, za onesnaževanje kopnega, za klimatske spremembe, za čezmerni lov in krivolov in povzroča naravno katastrofo. Ampak človek je razumno bitje, ki bi moral znati vse to tudi preprečiti in spoštovati naravo. Upam, da bomo to znali.

# data[].attributes.body
BIODIVERZITETA S TOMOM TURKOM

Ta dukumentarni film mi je bil zanimi predsem zato ker sem se naučil veliko o biodiverziteti. zanimivo je bilo, da so se nekatere živali prilagodile  bolj slani vodi in da ptice gnezdijo na solinah.Všeč mi je bilo, ko je povedal zanimive podatke, ki jih v vsakdanjem življenju ne slišiš. Naprimer da je v morju 220000 različnih živih bitij. Zdaj se zavedam kako človek posega v naravo in uničuje biodiverziteto.

# data[].attributes.headline
Živa Jurjec 7.b, Žejni svet, bonus naloga

# data[].attributes.subject
Živa Jurjec 7.b, Žejni svet, bonus naloga

# data[].attributes.body
Ko sem si pogledala ta film me je zelo prizadelo, saj nisem vedela in se zavedala, da obstajajo po nekod tudi take razmere. Še posebej pa me je prizadel podatek o tem, da 800 milijonov ljudi nima pitne vode. Vesela sem da živim v takem okolju kot živim zdaj. V spomin se mi bodo zataknili tudi podatki da se ljudje v Afriki pobijajo za vodo, da onesnažena voda po svetu ubije več kot 4000 otrok vsak dan in da 2,5 milijarde ljudi po svet nima stranišč. Mislim, da bi moralo biti več takih filmov na televiziji, da ljudje sami vidijo kako je drugod po svetu in se zavedajo da je to kar imamo mi pravo bogastvo. Mislim da je prav da je film prikazan strašno, čustveno, da se nam posledično vtisne ta prikaz in da se da ukrepati tudi v takšnih groznih razmerah, le če stopimo skupaj. Ljudje na zemlji smo kot roka. Nekateri so revnejši, nekateri bogati, vendar smo ne glede na to ali smo bogati, veliki, revni, majhni smo vendar le isti in to nas ljudi povezuje, le če se tega zavedamo in pomagamo drug drugemu.

# data[].attributes.body
BIODIVERZITETA S TOMOM TURKOM
Ta dokumentarni film mi je bil zelo všeč in poučen. Izvedela sem veliko o biodiverziteti, o samem morju, solinah..
Izvedela pa sem tudi kakšne ne ravno lepe stvari o biodiverziteti(izumrtje nekaterih živali, podnebne spremembe...). Zdaj se zavedam da bo zaradi nas ljudi na zemlji umrlo veliko morskih in kopenskih vrst.

# data[].attributes.body
BIODIVERZITETA S TOMOM TURKOM
Meni je bil ta dokumentarni film zelo všeč, ker je gospod povedal veliko zanimivih podatkov in tudi kot sam film je bil zanimiv. po tem kar sem slišala imam občutek, da Slovenci premalo občudujemo našo obalo in pa soline. izvedela sem kaj je biodiverziteta, koliko različnih vrst imamo...
presenetil me je podatek, da bo verjetno izumrlo tako veliko vrst.

# data[].attributes.headline
Zoja Kušar 7.b, Žejni svet, bonus naloga

# data[].attributes.subject
Zoja Kušar 7.b, Žejni svet, bonus naloga

# data[].attributes.body
Pred štirimi leti smo z družino bili na izletu, na izviru Soče. Pogledali smo si korita Soče in Tolminska korita. Ko sem gledala kristalno čisto, modro, zeleno vodo, ki jo lahko piješ kar tam v naravi, si nisem predstavljala kako ponekod po svetu trpijo zaradi pomanjkanja pitne vode. Ne le pitne, ni vode za higieno, za stranišča, za kmetijstvo, ni vode za preživetje.
Voda je dobrina, ki je najpomembnejša za življenje. Ne moremo si predstavljati koliko vode se porabi za stvari, ki so nam samoumevne: za predelavo hrane, izdelavo oblačil, za naše hobije, za vsakodnevno uporabo, ki je potrebna ali pa tudi ne. Kako smo lahko srečni, da samo odpremo ''pipo'' in priteče čista voda.
Film je zelo poučen, videti bi ga morali prav vsi. Hkrati pa je strašen, ker pokaže za nas nepredstavljivo življenje. Kaže  življenje ljudi, ki živijo v pomankanju in kaj čaka nas vse, če ne bomo spremenili načina življenja in začeli skrbeti za naravo in našo Zemljo.
Grozljivi so podatki, da je le 0,02% vode na svetu dosegljive, da 800 milijonov ljudi ne pozna okusa čiste vode, da 2,5 milijarde ljudi nima stranišč, da ljudje živijo obdani s smetmi, pijejo vodo, ki je onesnažena z njihovimi lastnimi iztrebki. Ne predstavljamo si, da ponekod po svetu potekajo vojne za vodo. Grozljiv je podatek, da je poraba vode večja kot jo Zemlja proizvede in da se vodne zaloge manjšajo.
Saj se zavedamo, da smo srečni ker živimo v tako lepi , zeleni državi, ki ima veliko vode a vseeno ta dokumentarni film odpre oči in vse kar smo do sedaj imeli za samoumevno resnično začnemo ceniti.
Ljudje smo glavni vir onesnaževanje Zemlje. Zemlja je prenaseljena in populacija se še veča. Upam, da se bo v svetu našla rešitev za ohranitev narave in vodnih virov in da pomankanje vode ne bomo nikoli doživeli.

# data[].attributes.body
vori da se je uhranil pragozd se danes in da lahko drevesa preživijo lahko z malo vode in da se lahko seme bukve odnese stran kar 20m potem pa to ra

# data[].attributes.body
Film Žejni svet se mi je zdel zelo poučen, saj govori o vodi na Zemlji in da veliko ljudi nima dostopa do pitne vode in stranišč ali pa se morajo ubijati za vodo. Večino časa prikazuje države z malo pitne vode ali pa z onesnaženo vodo. Povejo veliko zanimivih stvari in pokažejo veliko zanimivih zemljevidov in projekcij. Medtem ko so v Afriki edini viri vode umazane reke in velika močvirja, katerih voda seveda ni pitna vendar prebivalci tamkajšnih vasi nimajo ravno izbire ponekod pa se morajo celo ubijat za vodo.
V Aziji zastrupljajo reke z industrijskimi odplaki (predvsem na Kitajskem in v Indiji).
No tudi v Evropi ni kaj bolje, saj v Franciji spuščajo kemikalije za kmetijstvo direktno v reke in zato je vsako leto na bretanskih plažah toliko alg ki so se razmnožile zaradi človekove malomarnosti. Čeprav tako kot v Evropi v Združenih državah še nimajo problemov z vodo, vendar imajo probleme s prodajanjem posestev.
Naš planet je bogat z vodo (povejo da naj bi bila v vesolju redkejša od zlata) vendar če bo človeštvo delalo tako malomarno z vodo bomo kmalu vsi ostali brez nje.
Seveda pokaže tudi veliko ljudi katerim je mar za vodo in ljudi brez nje. Z vrtanjem vrtin v vasi,
da bi olajšal delo vaškim ženskam ki vsak dan nosijo vedra več kilometrov stran, da bi prinesle vodo. In omogočanje javnih stranišč v revnih četrtih. Tudi drugačne tehnike sajenja rastlin v Indiji za manjšo porabo vode itd.

# data[].attributes.headline
Nina Hariš 7.c Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Nina Hariš 7.c Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Film biodiverziteta s Tomom Turkom mi je bil všeč saj sem se naučila veliko novih stvari. Naučila sem se tudi zakaj je tako pomembno da zavarujemo naravo. Zelo žalostno je ko pomisliš,koliko živalskih vrst je že izumrlo ali pa so na robu tega. Film me je naučil tudi stvari o biodiverziteti, ekosistemih... Nekaj stvari ki sem jih že vedela nekaj pa ne.

# data[].attributes.headline
Julija Kozamernik  7.i Biodiverziteta z Davorinom Tometom

# data[].attributes.subject
Julija Kozamernik  7.i Biodiverziteta z Davorinom Tometom

# data[].attributes.body
V tem dokomentarnem filmu izvemo, kaj je to biodiverziteta in kako je človek povezan z njo. Biodiverziteta niso le različne vrste, ampak so tudi procesi npr. nastajanje kisika, razgradnja organskih snovi,...
s številom vrst opišemo kakšna je biodiverziteta. Če je veliko vrst pravimo temu velika biodiverziteta, če pa je malo vrst pravimo da je to majhna biodiverziteta. Na Ljubljanskem barju je velika biodiverziteta.
KRAŠKE JAME
Slovenski strokovnjaki so odkrili  manj kot 400 vrst. Pomen teh vrst je kljub vsemu velik.
Ta dokomentaren film je bil zanimiv. Všeč mi je, ker je bilo omenjenih veliko različnih živih vrst in izvedela sem veliko novega.

# data[].attributes.headline
Jaša Stopar 7.a Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.subject
Jaša Stopar 7.a Biodiverziteta s Tomom Turkom

# data[].attributes.body
Meni je bil dokumentarni film zelo všeč, saj govori o slovenski obali in morju. Zdi se mi, da Slovenci velikokrat podcenjujemo slovensko obalo, ampak v bistvu je zelo biotsko pestra, čeprav je precej majhna. Naučil sem se, kaj je biodiverziteta in da jo ljudje s svojimi dejavnostmi počasi uničujemo in da smo pred 6. velikim izumiranjem vrst. Zavedati sem se tudi začel, kakšna nevarnost je globalno segrevanje za človeštvo in da bo narava kljub temu preživela.

# data[].attributes.body
Pragozd Krakar
Film pragozd Krakar mi je bil zelo zanimiv saj sem izvedela veliko novega o pragozdovih pa tudi nasploh o vseh bukvah. Zelo zanimivo mi je, da žir pade v okolici 20m od drevesa, ostalega pa raznesejo ptice in veter. Zelo zanimivo se mi zdi, da je bukev tako vzdržna, da je prestala kar dve poledenitvi. Pragozd Krakar leži na Borovški gori. Pragozd je bil vrščen celo na seznam UNESCO- ve svetovne dediščine. Krakar je bil do nekaj pred 100 leti ne dotaknjen. In je zelo dobro ohranjen.

# data[].attributes.body
VID NARANČA 7.i

Pragozd Krakar

Dokumentarni film pragozd Krakar mi je bil zanimiv. Izvedel sem, da le ta leži v Sloveniji na Borovški gori. Je tudi eden izmed najbolj ohranjenih v Evropi, vpisan je na seznam svetovne dediščine UNESCO. V njega so gozdarji posegli šele pred okoli 100 leti. V ledeni dobi pa je bil zatočišče za živali.