# data[].attributes.headline
Гарбуз IВ Збережемо 

# data[].attributes.body
Гарбуз IВ Збережемо планету разом!

# data[].attributes.body
Малюнок

# data[].attributes.headline
Ащеулова Олена

# data[].attributes.subject
Ащеулова Олена

# data[].attributes.body
Природний заповідник "Горгани"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Флора
На території заповіднику росте 402 види вищих судинних рослин, які належать до 5 відділів, 75 родин, 236 родів. Значна частина видів рідкісні, ендемічні і реліктові. Особливу групу (20 видів, або 5%) становлять види, які занесені до Червоної книги України. Найбільш рідкісними з них є зозулинці чоловічий та зшоломоносний, зозулині сльози яйцевидні, язичок зелений, лунарія оживаюча.

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація на тему Природний заповідник "Горгани" (варіант 1) - презентації з географії

# data[].attributes.attachment_link.description
ФлораНа території заповіднику росте 402 види вищих судинних рослин, які належать до 5 відділів, 75 родин, 236 родів. Значна частина видів рідкісні, ендемічні і реліктові. Особливу групу (20 видів, або 5%) становлять види, які занесені до Червоної книги України. Найбільш рідкісними з них є зозулинці чоловічий та зшоломоносний, зозулині сльози яйцевидні, язичок зелений, лунарія оживаюча.

# data[].attributes.headline
Ащеулова Олена 

# data[].attributes.subject
Ащеулова Олена 

# data[].attributes.body
Сортуй сміття

# data[].attributes.attachment_link.title
сортуй сміття

# data[].attributes.headline
Нікуліна В. І.

# data[].attributes.subject
Нікуліна В. І.

# data[].attributes.body
Заповідні місця Сумщини

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентация  заповідні місця Сумщини (2)

# data[].attributes.headline
Нікуліна В . І. 

# data[].attributes.subject
Нікуліна В . І. 

# data[].attributes.body
МИХАЙЛІВСЬКА ЦІЛИНА

# data[].attributes.headline
Булах Тетяна  Звернення до людей       

# data[].attributes.subject
Булах Тетяна  Звернення до людей       

# data[].attributes.body
Шановні мешканці нашої багатостраждальної Землі!!! Важко достукатися до того, хто зовсім не розуміє, що наша планета знаходиться у катастрофічному стані. Але зрозумійте! Все залежить від нас! У нас ще є шанс змінити її стан на краще! Інакше на зміну однієї пандемії - прийде інша, поки не знищить все людство. Планета плаче, кричить про допомогу! То ж давайте разом прикладемо максимум зусиль і допоможемо їй. Збережемо життя на планеті!

# data[].attributes.headline
Нагулова Т.О.

# data[].attributes.subject
Нагулова Т.О.

# data[].attributes.body
Ботанічний заказник загальнодержавного значення
" Банний яр"

# data[].attributes.body
Гармонія в природі.

# data[].attributes.body
Ботанічна памятка природи "Яблуня-колонія", чудо -дерево Кролевеччини.

# data[].attributes.headline
Хай зеленіє трава, буяють квіти та ростуть висаджені дерева!

# data[].attributes.subject
Хай зеленіє трава, буяють квіти та ростуть висаджені дерева!

# data[].attributes.headline
Біосферний заповідник Асканія Нова

# data[].attributes.subject
Біосферний заповідник Асканія Нова

# data[].attributes.body
Кирпичко Л.В.

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.headline
Починай діяти!

# data[].attributes.subject
Починай діяти!

# data[].attributes.body
Кирпичко Л.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентация Microsoft Office PowerPoint (1)

# data[].attributes.headline
Лаврик Олена

# data[].attributes.subject
Лаврик Олена

# data[].attributes.body
Заповідники України

# data[].attributes.attachment_link.title
Заповідники України

# data[].attributes.headline
Ащеулова О.В.

# data[].attributes.subject
Ащеулова О.В.

# data[].attributes.body
Розташування: |  Україна
Сумська область,
Лебединський район,
Недригайлівський район
Площа: | 882,9 га
Заснований: | (теперішній статус) 31 грудня 2009
Керівна
організація: | ПЗ «Михайлівська цілина», Мінприроди України
Країна |  Україна

# data[].attributes.headline
Збережемо нашу планету разом! 

# data[].attributes.subject
Збережемо нашу планету разом! 

# data[].attributes.body
Перетятько Кристина Борисівна

# data[].attributes.headline
Нагулова Тетяна

# data[].attributes.subject
Нагулова Тетяна

# data[].attributes.body
Бережіть планету !!!!

# data[].attributes.attachment_link.title
малюнок годинник

# data[].attributes.headline
Майструк О. С. 

# data[].attributes.body
Майструк О. С.

# data[].attributes.headline
Клепач Л.В. 

# data[].attributes.body
Клепач Л.В.

# data[].attributes.headline
Лысенко Н. А. <

# data[].attributes.body
Лысенко Н. А.

# data[].attributes.headline
Нікуліна Валентина

# data[].attributes.subject
Нікуліна Валентина

# data[].attributes.body
Спостерігай за прильотом птахів - перших вісників весни.

# data[].attributes.headline
Любов Вознюк

# data[].attributes.subject
Любов Вознюк

# data[].attributes.body
Природно-заповідний фонд Сумщини

# data[].attributes.attachment_link.title
Природно-заповідний фонд Сумщини - копия

# data[].attributes.headline
Пирлик З."Хай бу

# data[].attributes.body
Пирлик З.
"Хай буде чистою земля!"

# data[].attributes.headline
Щепетова Віта

# data[].attributes.subject
Щепетова Віта

# data[].attributes.body
Канівський природний заповідник.

# data[].attributes.headline
Щепетова Віта

# data[].attributes.subject
Щепетова Віта

# data[].attributes.headline
Любов Вознюк

# data[].attributes.subject
Любов Вознюк

# data[].attributes.body
НПП Гетьманський

# data[].attributes.headline
Нікуліна Валентина

# data[].attributes.subject
Нікуліна Валентина

# data[].attributes.body
Педагоги та вихованці білогічного відділу екологічного ентру запрошують всіх любителів птахів взяти участь у Всесвітньому обліку птахів "Весна прийшла"

# data[].attributes.headline
Природні заповідники України

# data[].attributes.subject
Природні заповідники України

# data[].attributes.body
Перетятько Кристина Борисівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Природні заповідники України

# data[].attributes.headline
Щепетова Віта

# data[].attributes.subject
Щепетова Віта

# data[].attributes.headline
Вознюк Любов

# data[].attributes.subject
Вознюк Любов

# data[].attributes.body
Збережемо планету для нащадків. Будемо свідомими.

# data[].attributes.headline
Збережи природу.🌺🌷🌹🌼

# data[].attributes.body
Збережи природу.🌺🌷🌹🌼

# data[].attributes.headline
Клепач Л.ВЗемля 

# data[].attributes.body
Клепач Л.В
Земля одужуй.

# data[].attributes.headline
Лисенко Н. А. <

# data[].attributes.body
Лисенко Н. А.
Захистимо нашу планету

# data[].attributes.headline
Щепетова Віта

# data[].attributes.body
Щепетова Віта

# data[].attributes.headline
Кубатко Л.К.

# data[].attributes.subject
Кубатко Л.К.

# data[].attributes.headline
Бережи природу!Л

# data[].attributes.body
Бережи природу!
Луговик К.О.

# data[].attributes.headline
Бондарець Оксана

# data[].attributes.subject
Бондарець Оксана

# data[].attributes.body
Дубовицька криниця - природна пам'ятка України

# data[].attributes.headline
"Хай лише квітами вк

# data[].attributes.body
"Хай лише квітами вкривається земля"
Пирлик З.

# data[].attributes.headline
Бондарець Оксана

# data[].attributes.subject
Бондарець Оксана

# data[].attributes.body
Зроби добру справу - посади дерево!

# data[].attributes.headline
Сортуй сміття! Будь екосвідомим!

# data[].attributes.subject
Сортуй сміття! Будь екосвідомим!

# data[].attributes.body
Перетятько Кристина Борисівна

# data[].attributes.headline
📹Природний заповідник "Горгани"

# data[].attributes.subject
📹Природний заповідник "Горгани"

# data[].attributes.body
Перетятько Кристина Борисівна

# data[].attributes.headline
Лаврик Олена

# data[].attributes.subject
Лаврик Олена

# data[].attributes.body
Деснянсько-Старогутський національний природний парк

# data[].attributes.headline
Люльченко М.В.

# data[].attributes.subject
Люльченко М.В.

# data[].attributes.body
Ботанічний сад місцевого значення "Юннатівський"

# data[].attributes.attachment_link.title
презентація ботсад ЦЕНТУМ

# data[].attributes.headline
Вознюк Любов 

# data[].attributes.subject
Вознюк Любов 

# data[].attributes.body
У нашому житті охорона природи має надзвичайно важливе значення. Залежність людини від стану навколишнього середовища стає дедалі очевиднішою, і коли йдеться про охорону природи, то мають на увазі не тільки рослинний і тваринний світ, а й інші природні ресурси без яких не можливе життя на планеті.
Є такий простий, відомий усім вислів - «квітучий край». Так називають землі, де знання, досвід людей, їхня прихильність, любов до природи справді творять чудеса.

Людина завжди залежатиме від природи, бо являє собою не віддільну від неї частку. Минули ті часи, коли людина, втручаючись у природу, не ризикувала завдати їй непоправної шкоди.

Тепер, у період бурхливого розвитку науки і техніки, для блага самої ж людини необхідно, щоб її взаємодія з природою відбувалася в розумних межах. Тому необхідно берегти і раціонально використовувати тіскарби якими нас щедро наділила природа.

# data[].attributes.headline
Михайлівська цілина

# data[].attributes.subject
Михайлівська цілина

# data[].attributes.body
Кравченко Н.В.

# data[].attributes.headline
Заповідник "Асканія-Нова"

# data[].attributes.subject
Заповідник "Асканія-Нова"

# data[].attributes.body
Луговик К.О.

# data[].attributes.headline
Кубатко Л,К.

# data[].attributes.subject
Кубатко Л,К.

# data[].attributes.body
Регіональний ландшафтний парк "Парк партизанської слави"

# data[].attributes.headline
Люльченко М.В.

# data[].attributes.subject
Люльченко М.В.

# data[].attributes.body
Український державний степовий заповідник "Михайлівська цілина"

# data[].attributes.headline
Лаврик Олена

# data[].attributes.subject
Лаврик Олена

# data[].attributes.body
Думай про майбутнє – висаджуй дерева сьогодні

# data[].attributes.headline
Перлина степу України - "Асканія-Нова"

# data[].attributes.subject
Перлина степу України - "Асканія-Нова"

# data[].attributes.body
Луговик К.О.

# data[].attributes.attachment_link.title
Асканія-Нова

# data[].attributes.headline
Люльченко М.В.

# data[].attributes.subject
Люльченко М.В.

# data[].attributes.body
Вихованці Сумського міського центру еколого-натуралістичної творчості учнівської молоді навесні турбуються і оберігають первоцвіти, проводять розяснювальну роботу серед відвідувачів ботанічного саду "Юннатівський" проважливість збереження первоцвітів

# data[].attributes.headline
Нагулова Тетяна&nbsp

# data[].attributes.body
Нагулова Тетяна
Ботанічний заказник загальнодержавного значення " Банний яр"

# data[].attributes.headline
Карпатський заповідник

# data[].attributes.subject
Карпатський заповідник

# data[].attributes.body
Кравченко Н.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
Карпатський заповідник - презентация онлайн

# data[].attributes.headline
Кубатко Л.К.

# data[].attributes.subject
Кубатко Л.К.

# data[].attributes.headline
Люльченко М.В.

# data[].attributes.subject
Люльченко М.В.

# data[].attributes.body
"Чисте довкілля - чисте сумління"

# data[].attributes.headline
Кубатко Л.К.

# data[].attributes.subject
Кубатко Л.К.

# data[].attributes.body
"ЗБЕРЕЖЕМО ПЕРВОЦВІТИ!!!"

# data[].attributes.headline
Нагулова ТетянаЗ

# data[].attributes.body
Нагулова Тетяна
Збережи природу

# data[].attributes.headline
Кравченко Н.В.

# data[].attributes.subject
Кравченко Н.В.

# data[].attributes.body
Подбаймо про планету разом!

# data[].attributes.attachment_link.title
планета.картинка

# data[].attributes.headline
ющенко... Ми-за збереження природи!

# data[].attributes.subject
ющенко... Ми-за збереження природи!

# data[].attributes.headline
Лаврик Олена

# data[].attributes.subject
Лаврик Олена

# data[].attributes.body
Моя щаслива планета

# data[].attributes.headline
Софіївський парк, м.

# data[].attributes.body
Софіївський парк, м. Умань
Харченко О. М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Парк Софіївка. м.Умань.

# data[].attributes.headline
Черноволов С.М

# data[].attributes.body
Черноволов С.М

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Презентації з географії

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація на тему: "Природні заповідники України"

# data[].attributes.headline
Національний природний парк "Гетьманський"

# data[].attributes.subject
Національний природний парк "Гетьманський"

# data[].attributes.body
Ткаченко В.М.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Найбільш розважливим є прийняти складне
рішення залишити цей світ у тому вигляді,
в якому ми його застали.
Бальтасар Грасіан (1601-1658),
Іспанський письменник і філософ.

Національний парк (National Park) - природня територія суші або моря,
призначена для:
захисту екологічних взаємозв'язків всередині однієї або більше
екосистем для сучасного та майбутніх поколінь;
виключення використання території, яке може призвести до втрати нею
своїх природних характеристик;
надання можливості для духовного, наукового, освітнього, рекреаційного
та туристичного використання території, за умови їх найбільш можливої
екологічної сумісності.
Визначення згідно системи категорій МСОП (IUCN) -
міжнародного союзу охорони природи.

Національні природні парки є природоохоронними,
рекреаційними, культурно-освітніми, науково-дослідними
установами загальнодержавного значення, що створюються з
метою збереження, відтворення і ефективного використання
природних комплексів та об'єктів, які мають особливу
природоохоронну, оздоровчу, історико-культурну, наукову,
освітню та естетичну цінність.
Визначення згідно з Законом України
"Про природно-заповідний фонд України"

Перший в світі національний парк створено у 1873 році в США,
на території штатів Вайомінг, Монтана й Айдахо. Його назва -
Єллоустонський національний парк (Yellowstone National
Park) за назвою озера Єллоустон, що знаходиться у центрі
найбільшого на Американському континенті супервулкану.
Парк знаменитий великою кількістю гейзерів та інших
геотермальних об'єктів, багатою живою природою,
мальовничими краєвидами. Загальна площа парку -
898,3 тис. га.

Найбільший в світі національний парк розташований на острові
Гренландія. Це Північно-Східний Гренландський національний парк.
Його площа, 972 тис. км², перевищує площі 163 окремих країн, у тому
числі - України, в 1,61 рази.
Крім того, цей національний парк ще й найпівнічніший у світі, адже на
його території розташована найближча до північного полюсу ділянка
суші - мис Моріс-Джесуп.
На території парку звичайно зимує 27людей зі 110 собаками.
Фауна парку представлена мускусними вівцебиками (40% світової
популяції), білими ведмедями й моржами (у прибережних районах),
песцями, горностаями, лемінгами тощо.

В Україні на сьогодні налічується 43 національних природних
парка. Найстарший з них - Карпатський НПП, розташований
в Івано-Франківській області, був створений у 1980 році. На
його території знаходиться найвища точка України - гора
Говерла, а ще - 44 види тварин і 80 видів рослин, занесених
до Червоної книги України.

Найбільший національний природний парк України і Європи
взагалі - "Подільські Товтри", розташований на півдні
Хмельницької області. Його площа - 261 316 га (12,5%
території області). На його території знаходиться єдиний у
світі гірський кряж (Товтри), що з'явився не внаслідок
тектонічних процесів, а утворений живими організмами.
Кряж є залишками вапнякових рифів, утворених близько 25
млн. років тому в мілководній частині міоценового моря.

Гетьманський національний природний парк створено
27 квітня 2009 року на півдні Сумської області в заплаві ріки
Ворскла.
Загальна площа території - 23 360 га.
Основне завдання парку: збереження природних комплексів
Лівобережного лісостепу, що мають важливе значення.

Ворскла - одна з найбільших лівих приток Дніпра - бере свій початок
поблизу с. Покровка Івнянського району Бєлгородської області Російської
Федерації.
Загальна довжина ріки - 464 км.
Довжина російської частини Ворскли - 118 км. В Україні русло пролягає
Сумською та Полтавською областями.

Русло Ворскли у верхній та середній течії дуже звивисте, шириною 12 ‒50 м, а в
нижній - випрямляється, і ширина його сягає 100 ‒150 м. Cередня глибина - 2 ‒
4 м (максимальна - 10‒12 м), однак у верхній та средній течії часто зустрічаються
мілководні ділянки. Дно піщане, у розлиттях - мулисте. Практично всюди правий
берег піднесений і крутий, лівий - низький і подекуди болотистий.

Ворскла принадлежит к наиболее живописным рекам
Средней России и окраин Малороссии, особенно отличаясь
роскошными 30-40-саженной высоты берегами,
изрезанными многочисленными балками и оврагами,
одетыми живописными дубовыми и кленовыми лесами, с
часто перемежающимися меловыми пригорками.
Енциклопедичний словник Ф.А. Брокгауза та
Е.А. Ефрона у 86 томах, С.-Петербург, 1890-1907 рр.

До Дніпра Ворскла упадає через
Дніпродзержинське водосховище
на відстані 514 км від гирла
першого поблизу села
Світлогорське Кобелякського
району Полтавської області.
Марківка
Кустолові Кущі
Бутейки
Комарівка
Іванівка
КОБЕЛЯКИ
Сухе
Озера
Гарбузівка
Лучки
Солошине
Красне
Леваневське
Василівка
Вільхуватка
Світлогорське
Орлик

Там, де Ворскла упадала до Дніпра, у куті при злитті річок, знаходилася одна з
найголовніших козацьких переправ - Переволочна. Так само називалася й фортеця,
розташована там.
У 1964 році при створенні Дніпродзержинського водосховища населення Переволочни
було евакуйоване, а місцевість затоплено.
Марківка
Кустолові Кущі
Бутейки
Комарівка
Іванівка
КОБЕЛЯКИ
Сухе
Озера
Гарбузівка
Лучки
Солошине
Красне
Леваневське
Василівка
Вільхуватка
Світлогорське
Орлик
Переволочна

До 18 ст. Ворскла була судоплавною,
але внаслідок неконтрольованого
вирубування прибережних лісів,
відбулося поступове її зневоднення.

Река Ворскла не имеет торгового значения; она не судоходная
и не сплавная, так как маловодна. Маловодность ее увели
чивается за последние годы, вследствие усиленной вырубки
лесов, которые, по-видимому, достигали громадных размеров;
отдельные представители сохранившихся колоссов дубов,
вязов, кленов указывают на утерянное богатство.
Енциклопедичний словник Ф.А. Брокгауза та
Е.А. Ефрона у 86 томах, С.-Петербург, 1890-1907 рр.

Незважаючи на високий ступінь антропогенного впливу, в басейні р. Ворскла збереглось
різноманіття мальовничих ландшафтів, що характеризуються багатим ресурсним
потенціалом, генофондом рослинного і тваринного світу, пам'ятками історії та культури,
які потребують нагальної охорони та екологічно обґрунтованого невиснажливого
використання.

Гетьманський національний природний парк створено у
Великописарівському, Тростянецькому й Охтирському
районах Сумської області.

Структура НПП
за напрямками діяльності
Науковий
відділ
Охорона, використання
та відтворення
природних екосистем
Відділ екологічної
освіти та рекреації

Гетьманський національний природний
парк створено на базі заказників
загальнодержавного значення:
* Бакирівського
* Климентівського
* Хухрянського

Бакирівський гідрологічний заказник - величезний обводнений заплавний
комплекс, що розташований на границі трьох районів, з численними старицями,
заболоченими луками поблизу берегів, вкритими заростями лучних і болотно-лучних
трав: водяний перець, жовтець язиколистий, незабудка болотна, чистець болотний.
Понад рiчкою та по берегах стариць зачаровують високi заростi очерету. Помiж його
високими стеблами зростають плакун верболистий, щавель водяний, верх
широколистий, омег водяний, жабурник звичайний.
На території заказника розташоване одне з найбільших боліт лісостепової зони.

Бакирівський гідрологічний заказник - мiсце оселення багатьох водно-болотних
птахiв. Основними видами є пастушки, качки, бугай, бугайчик, крячки, кулики,
очеретянки, вiвсянки. Дiлянка заказника вiдiграє дуже важливу роль в сезонних
мiграцiй птахiв - служить мiсцем зупинки зграй гусей, качок та куликiв. В прибережноводних заростях можна зустрiти руду, сiру та велику бiлу чапель, малу курочку. Тут
гнiздиться не менше 5 пар сiрого журавля, а в повiтрi нерiдко можна побачити шулiку
чорного , занесених до Червоної книги України. Мешкають у заказнику бобри рiчковi.

Климентівський гідрологічний заказник - територiя, сильно розчленована
старицями i болотами, на якій нiколи не проводились гiдромелiоративнi та
культуртехнiчнi роботи. Завдяки цьому тут збереглась незаймана водна, прибережноводна, болотна та лучна рослиннiсть: рiдкiсне латаття бiле, глечики жовті,
"червонокнижний" зозулинець болотний.
Територiя заказника відіграє важливу роль регулятора грунтових вод i водного
режиму Ворскли.

Хухрянський гідрологічний заказник - один iз найбiльших заплавних заказникiв
України. Тут зберiгся типовий для регiону заплавний комплекс з переважанням
справжнiх i заболочених лук, болiт і водойм.
На пiдвищеннях розкинулись типовi справжнi луки, представлені переважно
угрупованнями костриць схiдної i лучної, мiтлицi тонкої та тимофiївки лучної.
Зустрічаються також: пахуча трава звичайна, тонконiг лучний, деревiй звичайний,
суховершки звичайнi, дзвiнець малий.

Цiкавою є частина Хухрянського заказника мiж селами Журавне i Хухра. Тут
переважають угруповання високотравних i осокових болiт, а також заболочених лук.
Серед осокових угруповань найбiльшi площi займають угруповання осоки гострої,
однак, зустрічаються й інші види осок (омська, дерниста, пухирчаста). Серед
болотного різнотрав'я зустрічаються: плакун прутовидний, чистець болотний.
Дзеркало мілководних стариць заросло водяним рiзаком алоевидним , жабурником
звичайним, острiвцями латаття бiлого та глечикiв жовтих.
На територiї заказника виявлений цiкавий заплавний комплекс тварин, в складi
якого зустрiчаються рiдкiснi види: велика бiла чапля, руда чапля, сiра чапля, чорний
шулiка, мала курочка.

У долині річки один за одним
розташовані 12 заповідних урочищ,
найбільше з яких - "Литовський бір" -
безпосередньо прилягає до русла ріки.
Це унікальний реліктовий сосновий бір, в
якому ростуть дерева, вік яких сягає 300
років.

12 серпня 1399 р. війська Золотої Орди під проводом хана Тимура Кутлука та еміра
Єдигея завдали на річці Ворсклі поразки литовським, російським, польським,
німецьким та татарським військам Великого князя Литовського Вітовта. Кількість
військ сягала 100 тис. чол. з кожної сторони.
Є версія, згідно до якої зіткнення відбулося поблизу сучасного с. Литовка Охтирського
району, і назва села, і Литовського бору пов'язана з цією битвою.

На території Гетьманського національного природного парку зустрічається
більше 60 видів тварин, занесених до Червоної книги України:
кільчасті черви (1 вид): п'явка медична;
багатоніжки (1 вид): мухоловка звичайна;
комахи (29 видів): красуня-діва, жук-олень, вусач-червонокрил Келлера, вусач
земляний-хрестоносець, вусач мускусний, плоскотілка червона, махаон,
подарілій, мнемозина, поліксена, стрічкарка тополева, райдужниця велика,
сонцевик фау-біле, бражник мертва голова, бражник прозерпіна, сатурнія руда,
ендроміс березовий, стрічкарка блакитна, стрічкарка орденська малинова, совка
розкішна, ведмедиця-господиня, сколія-гігант, мелітурга булавовуса, мелітта
Ванковича, ксилокопа звичайна, ксилокопа фіолетова, ксилокопа райдужна,
джміль моховий, джміль глинистий;

круглороті (1 вид): мінога українська;
риби (3 види): ялець звичайний, бистрянка російська, минь річковий;
плазуни (2 види): мідянка звичайна, гадюка Нікольського (лісостепова);
птахи (13 видів): лелека чорний, скопа, лунь польовий, лунь лучний, куликсорока, коловодник ставковий, голуб-синяк, сова болотяна, підорлик малий,
орел-карлик, сорокопуд сірий, журавель сірий, шуліка чорний;
ссавці (16 видів): кутора мала, вухань звичайний, вечірниця руда, нетопир
звичайний, нетопир середземноморський, нетопир Натузіуса, кажан пізній,
тушканчик великий, хом'ячок сірий, строхатка степова, норка європейська, тхір
степовий, тхір лісовий, видра річкова, горностай, нічниця водяна.

П'явка медична (hirudo medicinalis)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Кільчасті черви (Annelida)
Клас П'явки (Hirudinea)
Ряд Безхоботні п'явки (Arhynchobdellida)
Вид П'явка медична (Hirudo medicinalis)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Вразливий.
Особливості біології та наукове значення
Зустрічається у ставках, водоймах, що періодично пересихають,
заплавних водоймах, невеликих озерах, річках з повільною течією.
Існуванню виду сприяють наявність у водоймі жаб та відвідування
його великими ссавцями (великою рогатою худобою та конями);
відсутність ворогів - хижої великої псевдокінської п'явки
Haemopis sanguisuga; наявність сприятливої для відкладання
коконів узбережної смуги; достатнє прогрівання води.
Причини зміни чисельності
Масове виловлювання, забруднення і знищення водойм,
меліоративні заходи.

Махаон (Papilio machaon)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Animalia)
Тип Членистоногі (Arthropoda)
Клас Комахи (Insecta)
Ряд Лускокрилі (Lepidoptera)
Родина
Метелики-Вітрильники (Papilionidae)
Рід
Вітрильник-Папілій (Papilio)
Вид Махаон (Papilio machaon)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Вразливий.
Особливості біології та наукове значення
Дає 2 (на пд. іноді 3) генерації на рік. Літ метеликів - з кінця квітня до вересня.
Самка відкладає по 1-2 яйця на кормові рослини. Розвиток яєць триває 5-12 днів.
Гусінь живиться на рослинах родини зонтичних.
Причини зміни чисельності
Порушення типових біотопів унаслідок господарської діяльності застосування
пестицидів, надмірне випасання худоби, викошування та випалювання трав тощо.

Мнемозина (Parnassius mnemosyne)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Animalia)
Тип Членистоногі (Arthropoda)
Клас Комахи (Insecta)
Ряд Лускокрилі (Lepidoptera)
Родина
Метелики-Вітрильники (Papilionidae)
Рід
Парнасіуси(Parnassius)
Вид Мнемозина (Parnassius mnemosyne)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - вразливий.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - вразливий (Vulnerable, VU)
Особливості біології та наукове значення
Зустрічається на узліссях та галявинах листяних та мішаних лісів, гірських луках, в долинах річок.
Дає 1 генерацію на рік. Тривалість життя імаго близько 15 днів. Самка відкладає яйця на стебла
рослин або на поверхню ґрунту, де вони зимують. Гусінь розвивається у квітні-травні, живиться
листям рослин родини рястових. Заляльковується у коконах серед листя на поверхні ґрунту.
Причини зміни чисельності
Вирубування природних лісів, насадження деревних монокультур, рекреаційне навантаження,
застосування пестицидів тощо.

Поліксена (Zerynthia polyxena)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Animalia)
Тип Членистоногі (Arthropoda)
Клас Комахи (Insecta)
Ряд Лускокрилі (Lepidoptera)
Родина
Метелики-Вітрильники (Papilionidae)
Рід
Парнасіуси (Parnassius)
Вид Поліксена (Zerynthia polyxena)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Вразливий.
Особливості біології та наукове значення
Локальний вид, зустрічається у Лісостепу, на узліссях, галявинах байрачних та заплавних лісів.
Дає 1 генерацію на рік. Самка відкладає від 1 до 30-32 яєць на листки, квіти та гілки верхньої
частини хвилівника звичайного. Гусінь з'являється через 8-9 днів, її розвиток триває 4-5 тижнів
(травень-червень). Лялечки прикріплюються до гілок рослини та зимують, іноді 2-3 сезони.
Причини зміни чисельності
скорочення місць перебування виду внаслідок затоплювання й осушування заплав, урбанізації,
рекреації, вирубування лісів тощо. Негативно впливають різкі коливання рівня води у водоймах
протягом доби, що може спричиняти загибель гусені та лялечок.

Жук-олень звичайний (Lucanus cervus cervus)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Animalia)
Тип Членистоногі (Arthropoda)
Клас Комахи (Insecta)
Ряд Твердокрилі (Coleoptera)
Родина
Жуки-олені (Lucanidae)
Вид Жук-олень звичайний (Lucanus cervus cervus)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Рідкісний.
Особливості біології та наукове значення
П'яти- або шестирічна генерація. Відкладають яйця в дупла, старі пні, стовбури, що впали,
головним чином на дубі, іноді інших породах (бук, липа, верба, ясен, тополя, сосна, плодові).
Сапрофітофаг, живиться соком, що витікає з дерев. Личинки розвиваються в гнилій деревині.
Стаціями цього виду є старі широколистяні ліси різних типів, але частіше - дубові.
Причини зміни чисельності
Зменшення кількості жука пов'язане з прийнятою методикою лісогосподарювання, за якою
багато дерев не доживають свого природнього віку. Молоді посадки дерев не придатні для
харчування та розмноження виду.

Джміль моховий (Bombus muscorum)
Біологічна класифікація
Причини зміни чисельності
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Animalia)
Тип Членистоногі (Arthropoda)
Клас Комахи (Insecta)
Ряд Перетинчастокрилі (Hymenoptera)
Родина
Справжні бджоли (Apidae)
Рід
Джмелі (Bombus)
Вид Джміль моховий (Bombus muscorum)
До зниження чисельності призводить значне
скорочення місць, придатних для гніздування та
збору корму, знищення гнізд під час оранки полів
або скошування рослин та загибель дорослих
особин при обробках полів пестицидами. Матки
також гинуть під час спалювання восени сухого
листя та навесні через різні захворювання.
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Рідкісний.
Особливості біології та наукове значення
Антофіл, живиться нектаром та пилком рослин,
полілект. Соціальний вид. Самки запліднюються
самцями восени, після чого зимують під землею в
норах мишоподібних гризунів або під мохом чи
листям, а навесні кожна молода матка самостійно
будує гніздо в заглибленнях на поверхні землі під
мохом або сухим листям. В гнізді вирощується до 100
стерильних робочих особин, які виконують усі
роботи, а матка лише відкладає яйця.

Мінога українська (Eudontomyzon mariae)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Міноги (Petromyzontida)
Ряд Міногоподібні (Petromyzontiformes)
Родина
Міногові (Petromyzontidae)
Рід
Мінога (Eudontomyzon)
Вид Мінога українська (Eudontomyzon mariae)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Зникаючий.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП- Відомості недостатні (Data Deficient, DD)
Особливості біології та наукове значення
Прісноводна донна непаразитична мінога. Мешканець річок і струмків гірської і передгірської зони, а також
рівнинних рік. Дорослі живуть на чистих, добре насичених киснем, із швидкою течією і дещо замуленим
кам'янистим і кам'янисто-піщаним ґрунтом ділянках, личинки - у місцях з повільною течією та добре
замуленим дном. Личинки тримаються на глибинах до 0,5-1 м, де закопуються в ґрунт.
Причини зміни чисельності
Порушення типових біотопів у результаті зміни гідрологічного, хімічного та біологічного режимів водойм,
спричиненої господарською діяльністю. Чисельність катастрофічно низька.

Ялець звичайний (Leuciscus leuciscus)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Променепері риби (Actinopterygii)
Ряд Коропоподібні (Cypriniformes)
Родина
Коропові (Cyprinidae)
Рід
Ялець (Leuciscus)
Вид Ялець звичайний (Leuciscus leuciscus)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Вразливий.
Особливості біології та наукове значення
Прісноводна річкова зграйна придонна риба чистих текучих вод, яка віддає перевагу прибережним ділянкам.
Статевої зрілості досягає у віці 2-3 років при довжині тіла близько 9-10 см. Розмноження відбувається з кінця
березня, при прогріванні води до 5-6°С, до початку травня. Ікра донна, клейка, відкладається на різні донні
предмети, зокрема на рослинність. Живиться переважно організмами бентосу - червами, ракоподібними,
личинками і лялечками комах, тощо; частково - рослинністю.
Причини зміни чисельності
Зникнення типових біотопів, особливо річкових, у результаті зміни гідрологічного, хімічного, біологічного
режимів водойм, спричиненої гідротехнічним будівництвом; забруднення води, надмірний вилов.

Минь річковий (Lota lota)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Променепері риби (Actinopterygii)
Ряд Тріскоподібні (Gadiformes)
Родина
Миньові (Lotidae)
Рід
Минь (Lota)
Вид Минь річковий (Lota lota)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Вразливий.
Особливості біології та наукове значення
Прісноводна холодноводна риба. Тримається у руслах річок. При температурі води 10°С і нижче найактивніший.
Нереститься з кінця грудня до початку лютого при температурі води близько 0°С на мілководних піщаних та
супіщано-дрібнокам'янистих місцях з швидкою течією. Статевої зрілості досягає при довжині тіла 17-18 см, у
віці 3-4 роки. Молодь споживає личинок комах, ракоподібних, ікру інших риб і їхніх мальків, у тому числі й
власних. Дорослі особини споживають риб, міног, земноводних, ракоподібних, личинок комах тощо.
Причини зміни чисельності
Зникнення типових біотопів, особливо річкових, у результаті зміни гідрологічного, хімічного, біологічного
режимів водойм, спричиненої гідротехнічним будівництвом; забруднення води, надмірний вилов.

Мідянка звичайна(Coronella austriaca)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Плазуни (Reptilia)
Ряд Змії (Serpentes)
Родина
Вужеві(Colubridae)
Рід
Мідянки (Coronella)
Вид Мідянка звичайна
(Coronella austriaca)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Вразливий.
Особливості біології та наукове значення
Активна з 2-ї половини березня - початку травня до
кінця вересня - середини жовтня. Ховається під
кам'яними брилами, у тріщинах лесових урвищ та
скель, порожнинах під корінням, у норах, купах хмизу
тощо. Живиться ящірками, рідше зміями, дрібними
гризунами, землерийками, пташенятами. Парування
відбувається в кінці квітня - травні. Яйцеживородний
вид. У липні - на початку жовтня самка відкладає 2-17
яєць, з яких відразу ж вилуплюються молоді змії. Для
людини не отруйна. Має наукове значення.
Причини зміни чисельності
Скорочення площ біотопів, придатних для перебування
виду, зменшення кормової бази та знищення змій
людиною.

Гадюка Нікольського (Vipera nikolskii)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Плазуни (Reptilia)
Ряд Змії (Serpentes)
Родина
Гадюкові (Viperidae)
Рід
Гадюки (Vipera)
Вид Гадюка Нікольського (Vipera nikolskii)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Рідкісний.
Особливості біології та наукове значення
Активна з початку березня до кінця жовтня. Веде денний спосіб життя. Ховається переважно у норах
гризунів. Дорослі особини живляться в основному дрібними ссавцями (найчастіше норицями), іншими
дрібними хребетними. Отруйна. Як отруйний, реліктовий і гібридизуючий вид має істотне наукове
значення.
Причини зміни чисельності
Трансформація біотопів (вирубування лісу, дачна забудова, перевипас), загибель змій на автошляхах,
знищення людьми або відлов з метою продажу. Реліктовий вид, який поступово поглинається
звичайною гадюкою в результаті природної гібридизації.

Підорлик малий (Aquila pomarina)
Біологічна класифікація
Домен Еукаріоти (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Птахи (Aves)
Ряд Соколоподібні (Falconiformes)
Родина
Яструбові (Accipitridae)
Рід
Орел (Aquila)
Вид Підорлик малий (Aquila pomarina)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - рідкісний.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - Знаходиться
під невеликою загрозою (Least Concern, LC).
Особливості біології та наукове значення
Віддає перевагу ділянкам вологого старого листяного та мішаного лісу, що
межує з відкритими просторами (луки, поля, болота). Живиться переважно
дрібними ссавцями, а також птахами, рептиліями та амфібіями.
Причини зміни чисельності
На стан виду негативно впливають меліорація, знищення старих ділянок лісу та
місць, де птахи полюють.

Орел-карлик (Aquila pennata)
Біологічна класифікація
Домен Еукаріоти (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Птахи (Aves)
Ряд Соколоподібні (Falconiformes)
Родина
Яструбові (Accipitridae)
Рід
Орел (Aquila)
Вид Орел-карлик (Aquila pennata)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - рідкісний.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - Знаходиться під
невеликою загрозою (Least Concern, LC).
Особливості біології та наукове значення
Гніздовий перелітний птах майже усієї території України. Трапляється на
ділянках старих широколистяних та мішаних лісів, що межують з відкритими
просторами; рідше у байрачних і заплавних лісах степової смуги. Живиться
переважно гризунами і птахами дрібних та середніх розмірів.
Причини зміни чисельності
Основними причинами зміни чисельності є скорочення площі старих лісів,
незаконний відстріл, зменшення чисельності ховрахів як головного об'єкту
живлення.

Лунь лучний (Circus pygargus)
Біологічна класифікація
Домен Еукаріоти (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Птахи (Aves)
Ряд Соколоподібні (Falconiformes)
Родина
Яструбові (Accipitridae)
Рід
Лунь (Circus)
Вид Лунь лучний (Circus pygargus)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - вразливий.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - Знаходиться під
невеликою загрозою (Least Concern, LC).
Особливості біології та наукове значення
Типовий мігрант, взимку на території України трапляється досить рідко. У центральних та пн. р-нах країни
найтиповішими біотопами, де тримається цей лунь, є вологі луки, заболочені низини, болотні системи, в тому
числі й осушені. Гнізда влаштовує завжди на землі серед трави. Зазвичай відкладає 4-5 яєць. Полює на
найрізноманітніших тварин, від комах до плазунів, але основа раціону - мишоподібні.
Причини зміни чисельності
Масштабне осушення боліт, необдумане застосування пестицидів, масовою кампанією по знищенню хижих птахів.

Сірий журавель (Grus grus)
Біологічна класифікація
Причини зміни чисельності
Домен Еукаріоти (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Птахи (Aves)
Надряд
Кілегруді (Neognathae)
Ряд Журавлеподібні (Gruiformes)
Родина
Журавлині (Gruidae)
Рід
Справжній журавель (Grus)
Вид Сірий журавель (Grus grus)
Скорочення площі боліт внаслідок осушування.
Посилення фактора непокоєння та винищування
птахів людиною. Використання пестицидів.
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - рідкісний.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - Знаходиться під невеликою
загрозою (Least Concern, LC).
Особливості біології та наукове значення
Важкоприступні, частіше лісові, болота в долинах річок та навколо
великих озер. Живиться переважно рослинною їжею (зелені частини
рослин, насіння злаків, ягоди брусниці, журавлини); поїдає також комах,
молюсків, червів, дрібних хребетних, яйця птахів тощо.

Лелека чорний (Ciconia nigra)
Біологічна класифікація
Причини зміни чисельності
Домен Еукаріоти (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Птахи (Aves)
Надряд
Кілегруді (Neognathae)
Ряд Лелекоподібні (Ciconiiformes)
Родина
Лелекові (Ciconiidae)
Рід
Лелека (Ciconia)
Вид Лелека чорний (Ciconia nigra)
Скорочення площі боліт внаслідок осушування.
Посилення фактора непокоєння та винищування
птахів людиною. Використання пестицидів.
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - рідкісний.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - Знаходиться під невеликою
загрозою (Least Concern, LC).
Особливості біології та наукове значення
Оселяється в старих лісах поблизу водойм і боліт, у період міграцій трапляється на луках, пасовищах, полях
поряд з водоймами. Прилітає наприкінці березня - у квітні. Гніздиться окремими парами. У виводку 1-5
пташенят. Пташенята починають літати у віці біля 2-х місяців. Статева зрілість наступає у віці 3 років.
Відліт у серпні-жовтні. Мігрує вдень, широким фронтом. Навесні мігрує переважно поодинці, восени -
також групами по 4-20 ос. Живиться рибою, земноводними, водяними комахами; інколи здобуває плазунів і
мишоподібних гризунів.

Сорокопуд сірий (Lanius excubitor)
Біологічна класифікація
Причини зміни чисельності
Домен Еукаріоти (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Птахи (Aves)
Ряд Горобцеподібні (Passeriformes)
Родина
Сорокопудові (Laniidae)
Рід
Сорокопуд (Lanius)
Вид Сорокопуд сірий (Lanius excubitor)
Має неспиятливий охоронний статус в Європі. В Україні
з 1980 року чисельність збільшується.
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - рідкісний.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - Знаходиться
під невеликою загрозою (Least Concern, LC).
Особливості біології та наукове значення
Найоптимальнішими для гніздування є зволожені
біотопи (болота, луки), де є масиви чагарників чи
окремі кущі. Гніздиться також на великих лісових
галявинах, згарищах, лісосіках, узліссі. Основу
живлення складають великі комахи, ящірки, дрібні
птахи, мишоподібні гризуни.

Шуліка чорний (Milvus migrans)
Біологічна класифікація
Домен Еукаріоти (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Птахи (Aves)
Ряд Соколоподібні (Falconiformes)
Родина
Яструбові (Accipitridae)
Рід
Шуліка (Milvus)
Вид Шуліка чорний (Milvus migrans)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - вразливий.
Особливості біології та наукове значення
Перелітний птах. Важливою умовою для гніздового
біотопу виду є наявність водних просторів - річок,
озер, де птахи живляться, і також лісів (навіть
невеличких) для влаштування гнізд. Живиться
комахами, дрібними птахами і ссавцями. Важливе
місце у раціоні займає риба, як правило мертва.
Причини зміни чисельності
Значний фактор - відстріл під час полювання на
пернату дичину. Постійний негативний вплив
внаслідок сильного рекреаційного навантаження на
біотопи, де гніздяться ці птахи. Головну причину
різкого скорочення чисельності виду точно не
встановлено.

Видра річкова (Lutra lutra)
Біологічна класифікація
Домен Еукаріоти (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Ссавці (Mammalia)
Ряд Хижі (Carnivora)
Підряд
Собакоподібні (Caniformia)
Родина
Куницеві (Mustelidae)
Підродина Видрові (Lutrinae)
Рід
Видра (Lutra)
Вид Річкова видра (Lutra lutra)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - неоцінений.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - Близький до загрозливого стану (Near Threatened, NT).
Особливості біології та наукове значення
Веде сутінково-нічний спосіб життя. Живе в норі з 1-2 входами, що розташовані під водою і над нею; часто
займає старі ондатрові та боброві житла. Харчується рибами, амфібіями та річковими раками. Весною також
комахи, п'явки та мушлі. Не гребує вона рептиліями, водоплавними птахами, гризунами та землерійками.
Причини зміни чисельності
Спостерігається зростання чисельності, через зменшення мисливського тиску та потепління клімату.

Горностай (Мustela erminea)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Ссавці (Mammalia)
Ряд Хижі (Carnivora)
Родина
Куницеві (Mustelidae)
Підродина Куницеві (Mustelidae)
Рід
Куниця (Martes)
Вид Горностай (Мustela erminea)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Неоцінений.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - Знаходиться під невеликою загрозою (Least Concern, LC).
Особливості біології та наукове значення
віддає перевагу зволоженим ділянкам з високим травостоєм. Мешкає у дуплах, під хмизом та в різних
порожнинах. Він харчується норицями, мишами, ховрахами, пацюками, ондатрами та водоплавними птахами,
хоча також їсть риб, амфібій, рептилій та плоди рослин. Робить схованки харчів.
Причини зміни чисельності
Трансформація водно-болотних угідь, депресія популяцій водяної нориці - основної жертви хижака.
Чисельність невідома.

Строкатка степова (Lagurus lagurus)
Біологічна класифікація
Домен Ядерні (Eukaryota)
Царство
Тварини (Metazoa)
Тип Хордові (Chordata)
Клас Ссавці (Mammalia)
Ряд Гризуни (Rodentia)
Родина
Хом'якові (Cricetidae)
Рід
Строкатка степова (Lagurus)
Вид Строкатка степова (Lagurus lagurus)
Природоохоронний статус виду
Природоохоронний статус за ЧКУ - Зникаючий.
Природоохоронний статус за ЧС СМОП - Знаходиться під невеликою загрозою (Least Concern, LC).
Особливості біології та наукове значення
Характерний мешканець степу, інколи зустрічається на посівах багаторічних трав. Типові біотопи - цілинні
ділянки різнотравно-типчакових, полиново-злакових і лучних степів, посіви багаторічних трав. Землерий.
Живиться вегетативними частинами трав'янистих рослин та насінням диких трав. Розмноження протягом
всього теплого періоду року, плодить по 5-7 малят до 6 разів на рік. Живуть 1-2 роки.
Причини зміни чисельності
Руйнація степових ценозів унаслідок розорювання і надмірного випасу худоби, боротьба із гризунами
упродовж XX ст., фрагментація популяцій. Останні 20 років відомий за реєстраціями у пелетках сов і сичів.

Нічниця водяна (Myotis daubentoni)
Біоло

# data[].attributes.attachment_link.title
Національний природний парк "Гетьманський" - презентация онлайн

# data[].attributes.attachment_link.description
Найбільш розважливим є прийняти складне рішення залишити цей світ у тому вигляді, в якому ми його застали. Бальтасар Грасіан (1601-1658), Іспанський письменник і філософ.

# data[].attributes.headline
Запоідники України

# data[].attributes.subject
Запоідники України

# data[].attributes.body
Ткаченко В.М.

# data[].attributes.body
Тростянецький парк

# data[].attributes.body
Охоронні об єкти Сумщини

# data[].attributes.headline
📹Васюта О.В.

# data[].attributes.subject
📹Васюта О.В.

# data[].attributes.body
Михайлівська цілина

# data[].attributes.headline
Вакуленко І.А.

# data[].attributes.subject
Вакуленко І.А.

# data[].attributes.headline
Янголь О.М.  

# data[].attributes.subject
Янголь О.М.  

# data[].attributes.body
Рівненський природний заповідник
yotube.com>watch?v=9vo028BZIok

# data[].attributes.headline
Вівчарюк Т.М.

# data[].attributes.subject
Вівчарюк Т.М.

# data[].attributes.headline
Буковинські водоспади

# data[].attributes.subject
Буковинські водоспади

# data[].attributes.body
Кравченко А.С.

# data[].attributes.attachment_link.title
Буковинські водоспади | Карпати

# data[].attributes.headline
Вівчарюк Т.М.

# data[].attributes.subject
Вівчарюк Т.М.

# data[].attributes.headline
"Природні заповідники України"

# data[].attributes.subject
"Природні заповідники України"

# data[].attributes.body
Худогов Г.І

# data[].attributes.headline
КРАВЧЕНКО Я.П.

# data[].attributes.subject
КРАВЧЕНКО Я.П.

# data[].attributes.body
Заповідники Сумщини

# data[].attributes.headline
Екологія-найактуальніша проблема людства

# data[].attributes.subject
Екологія-найактуальніша проблема людства

# data[].attributes.headline
Олешківські піски

# data[].attributes.subject
Олешківські піски

# data[].attributes.headline
Кравченко Я.П.

# data[].attributes.subject
Кравченко Я.П.

# data[].attributes.body
Природні заповідники України

# data[].attributes.headline
Гетьманський парк

# data[].attributes.subject
Гетьманський парк

# data[].attributes.body
В.С. Мазур

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал ATV

# data[].attributes.attachment_link.title
Гетьманський Національний природний парк

# data[].attributes.headline
Заповідні місця Сумщини

# data[].attributes.subject
Заповідні місця Сумщини

# data[].attributes.body
Мазур В.С

# data[].attributes.headline
Заповідники України

# data[].attributes.subject
Заповідники України

# data[].attributes.body
Хоменко О.П

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Презентації з географії

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація на тему: "Природні заповідники України"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Презентація містить матеріали про розташування, призначення , рослинний та тваринний світ 4 заповідників: Асканія-Нова, Дунайські плавні, Карпатський , Дніпровсько-Орільський. Презентація може бути використана на позакласних заходах на екологічну тематику.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"заповідники

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Невесела Наталія Григорівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація "Заповідники України"

# data[].attributes.attachment_link.description
Презентація містить матеріали про розташування, призначення , рослинний та тваринний світ 4 заповідників: Асканія-Нова, Дунайські плавні, Карпатський , Дніпровсько-Орільський. Презентація може бути використана на позакласних заходах на екологічну тематику.

# data[].attributes.headline
Харченко Анна

# data[].attributes.subject
Харченко Анна

# data[].attributes.body
Заповідники України

# data[].attributes.attachment_link.title
Заповідники України (Дунайський,Карпатський,... ) Нарізка 2013 DiamonD PROduction

# data[].attributes.headline
Михайлівська цілина

# data[].attributes.subject
Михайлівська цілина

# data[].attributes.body
Шульга Ю.Г.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ніна Шеденко

# data[].attributes.attachment_link.title
Максим Рильський ТИРСА І ХОХІТВА

# data[].attributes.headline
Харченко Анна Роменщина. Скіфські кургани. Вітряк. Гігантський дуб! 

# data[].attributes.subject
Харченко Анна Роменщина. Скіфські кургани. Вітряк. Гігантський дуб! 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телекомпанія СТС

# data[].attributes.attachment_link.title
Роменщина: скіфські кургани, вітряк та гігантський дуб | «Travel-навігатор». Випуск 1

# data[].attributes.headline
Михайлівська цілина

# data[].attributes.subject
Михайлівська цілина

# data[].attributes.body
Шульга Ю.Г.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ніна Шеденко

# data[].attributes.attachment_link.title
Максим Рильський ТИРСА І ХОХІТВА

# data[].attributes.body
https://oippo-my.sharepoint.com/personal/laptievalarysa_oippo_onmicrosoft_com/Documents/ЗАПОВІДНІ%20МІСЦЯ%20ТА%20ОХОРОНЯЄМІ%20ОБЄКТИ%20СУМЩИНИ.pptx

# data[].attributes.body
https://oippo-my.sharepoint.com/personal/laptievalarysa_oippo_onmicrosoft_com/Documents/ЗАПОВІДНІ%20МІСЦЯ%20ТА%20ОХОРОНЯЄМІ%20ОБЄКТИ%20СУМЩИНИ.pptx

# data[].attributes.headline
Регіональний ландшафтний парк "Сеймський"

# data[].attributes.subject
Регіональний ландшафтний парк "Сеймський"

# data[].attributes.attachment_link.title
Деснянсько-Старогутський НПП

# data[].attributes.body
https://oippo-my.sharepoint.com/:p:/g/personal/laptievalarysa_oippo_onmicrosoft_com/EbL1zEOBIrFHvauA4vl21S4Bxby2ilPz5imd0AcmS0wnPw

# data[].attributes.headline
Асканія Нова (Гончаренко)

# data[].attributes.subject
Асканія Нова (Гончаренко)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
сім природних чудес україни

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
асканія нова

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
біосферний заповідник

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал ТВі | TVi

# data[].attributes.attachment_link.title
Сім природних чудес України. Асканія Нова

# data[].attributes.attachment_link.description
Біосферний заповідник "Асканія-Нова" імені Фрідріха Едуардовича Фальц-Фейна - найстаріший степовий резерват миру, одне з 7 природних чудес України, що входить в сотню найбільш відомих заповідних територій планети. 15.09.2012 - Сім природних чудес України