# data[].attributes.body
1960’erne var oprørets tid.  I begyndelsen af 1960’erne var der det helt store tag-selv-bord. Man kunne få og skifte job, næsten som man ønskede. Forbrugsevnen steg samtidig - og der var behov for en stabil indkomst for at udleve sine materielle drømme.

I løbet af 1960'erne skete der en fordobling af offentlige ansatte, da kvinderne kom på arbejdsmarkedet og børnene skulle derfor passes i institutioner.

I 1960’erne var der en øget interesse fra mændene for at uddanne sig til
pædagoger, nok fordi uddannelsen blev længere og mere teoretisk, og faget ikke mere var et kald, men i højere grad en profession, og fordi fritidspædagogseminarierne voksede i antal.

# data[].attributes.body
Danmark får sin anden skrammellegeplads - i Kolding. Denne er inspireret af uddannede, kommunistiske Smaabørnslærer, John Bertelsen (Jonas), hvis tankegang baserede sig på, at børn er frie individer, hvis barndom har en værdi i sig selv. Udbredelsen af skrammellegepladser, og dermed legepladser der opfordrer til fri leg og udvikling hos børnene, tager til omkring 60'erne.

# data[].attributes.body
Underviseren Célestin Freinet udgave den kontroversielle bog "Arbejdet som pædagogisk princip" hvor han underkendte legens betydning. Han mente at barnet uanset alder skulle betroes et ansvar. Forældre der opfordrede børn til at lege, gjorde det ifølge Freinet, blot for at få fred.
Et grunlæggende træk i Freinets pædagogiske virke var, at han lagde stor vægt på at børn skulle deltage i den demokratiske proces.

# data[].attributes.body
April 1962 etableres for første gang en arbejdsløshedskasse for pædagoger.

# data[].attributes.body
I 1964 blev den hidtil et-årige pædagoguddannelse udvidet, så den bestod af to linjer. Disse var henholdsvis A-linjen (den almene linje) for pædagogiske medarbejdere på døgninstitutioner, og S-linjen (Småbørnslinjen) for medarbejdere ved småbørnshjem og vuggestuer. For de pædagogiske institutioner betød det, at de uddannede pædagoger, nu uddannede sig målrettet efter, hvilket felt de interesserede sig for. Derfor fik institutionerne nogle uddannede pædagoger, som var kompetente indenfor deres respektive felter, og dermed kendte til deres fagområde.

# data[].attributes.body
Der kommer en ny lov om børne- og ungdomsforsorgen hvor begreberne daginstitution og socialpædagogisk fritidsforanstaltning optræder for første gang i en lovtekst. Loven fastslår også at driftsudgifterne skal deles, så både stat og kommune deler udgifterne.

# data[].attributes.body
Den 15. april: pædagogerne strejker for første gang. Det betyder at 98 procent af landets daginstitutioner laver arbejdsnedlæggelse. Aktionen, der kun varer en dag, giver resultat. Pædagogerne får bedre lønforhold.

# data[].attributes.body
Med ungdomsoprøret i 1968 bliver
behovet for en større forståelse af samfundets betydning for individets udvikling større. Samtidig betyder det antiautoritære oprør (flowerpower-bevægelsen), at et mere afslappet syn på
børn og en ”laissez-faire”-bølge
præger institutionerne især den første halvdel af
årtiet.

Mennesket er et frit væsen - og ligeså gælder det for barnet.

# data[].attributes.body
Som følge af de antiautoritære bevægelser i 60'erne, var der nu behov for udøvelsen af en pædagogik præget af frie tøjler. Der forventes af pædagogerne, at de gav plads til børnene. Børnene må igen lege selv og sige deres mening til en vis grænse.

Sideløbende er der stærke tendenser, der går i retning af "indlæringspædagogikken" som følge af indlæringspsykologien. Børn skal ikke bare udvikle sig og vokse, men de skal tilsvarende lære noget, mens de går i børnehave, så de er forberedte til skolen og det senere arbejdsliv.

# data[].attributes.body
Et af dansk Børnehaveråds mærkesager gennem 50erne og 60erne er at få pædagoguddannelsen forlænget fra to til tre år. Det sker i maj 1969, da folketinget vedtager at forlænge både børnehave- og fritidspædagogernes uddanelse med ét år. På samme tidspunkt omlægges uddannelsen og de teoretiske kommer til at fylde mere end de kreative. Dette blive kritiseret i pressen.

# data[].attributes.body
I 1970 bliver den 3-årige pædagoguddannelse grundlagt.
De første studerede på den tre-årige pædagoguddannelse bliver optaget august 1970

# data[].attributes.body
De faglige organisationer, Dansk Børnehaveråd, Dansk Barneplejeråd og Foreningen af Fritidspædagoger,  fusionerer og sammen går de under betegnelsen, Børne- og Ungdomspædagogernes Landsorganisation. I den forbindelse blev betegnelsen, som vi kender den i dag, BUPL, brugt for første gang.

# data[].attributes.body
I 1974 blev A- og S-linjen slået sammen til en uddannelse, hvortil der blev tilføjet to nye linjer; børneforsorgspædagog (som retter sig mod dagtilbud: vuggestuer, børnehaver mm.) og omsorgspædagog (som retter sig mod arbejde med åndssvage og den øvrige særforsorg).

# data[].attributes.body
Langt færre end tidligere søger ind på uddannelsen. Seminarierne har det allerstørste besvær med at få pladserne besat. Bl.a. fordi der i forbindelse med daginstitutionsområdets kommunalisering i 1976 er nedlagt 4000 stillinger. Ikke bare er udsigterne til at få job sløje, man skal også finde sig i en massiv, offentlig nedrakning. Det er der mange, som ikke gider stille op til. Årtiet, som begyndte så lovende, slutter med nedtur og tristesse.

# data[].attributes.body
Udflytterbørnehaven Asmundsminde blev åbnet af Sofie Rifbjerg fonden. Det var en børnehave for behandlingskrævende børn.
Ideen om udflytter børnehaven blev første gange formuleret af Sofie Rifbjerg i 30erne.

# data[].attributes.body
Den amerikanske psykolog Daniel N. Stern udgiver bogen "De første seks måneder." Dette er en bog fyldt at detaljerede iagttagelser af hvordan mødre kommunikere med deres spædbørn.
Denne kommer på baggrund af en række undersøgelser af det sociale sammenspil der forgår mellem mor og barn i de første seks måneder. Alt dette for at forstå hvordan spædbarn udvikler sig til et socialt væsen. Stern kalder perioden for "første fase i indlæring af det særlige menneskelige".
Herunder konkluderede Stern også at sammenspillet ligger intuitivt i både mor og barn. Spædbarnet fødes altså, ifølge Stern, kompetent og socialt.

# data[].attributes.body
Stig Broström udkommer med bogen "struktureret pædagogik i børnehaven" der var med til at forme der prægede daginstitutionerne i både 70erne og 80erne. Bogen udkommer i en tid hvor der i Danmark er en tro på at det er muligt at forandre verden i en socialistisk retning.
Broströms inspiration til bogen kommer fra den russiske psykolog Lev Semyonovich Vygotsky.