# data[].attributes.body
https://vara.e-koolikott.ee/taxonomy/term/4018

# data[].attributes.body
on lühilainelist päikesekiirgust vähe neelavad gaasid Maa atmosfääris, mis põhjustavad kasvuhooneefekti, kuna seovad Maalt tagasi peegelduvat pikalainelist soojuskiirgust. Põhilised kasvuhoonegaasid on veeaur, süsinikdioksiid, dilämmastikoksiid, metaan ja osoon. Peamised kasvuhoonegaasid tekivad looduslike protsesside tagajärjel, kuid tänu inimtegevusele on nende kontsentratsioon atmosfääris viimase paarisaja aasta jooksul pidevalt tõusnud. Lisaks on atmosfääris selliseid gaase, mis on sinna sattunud vaid inimtegevuse tagajärjel. Kasvuhoonegaasid ja kasvuhooneefekt on looduslik nähtus, mille tõttu Maa keskmine temperatuur on +15 °C. Muidu oleks see –18 °C ning elu Maal oleks praegusel kujul võimatu.

# data[].attributes.body
ehk hävimine kõrbete laienemise tõttu esineb aladel, kus on vähe sademeid või vähesed taimed ei kinnista piisavalt pinnast. Kõrbestumisele aitavad kaasa kuiv ja kuum kliima ning tuule- ja vee erosioon.

# data[].attributes.body
esineb looduslikult palava ja kuiva kliimaga aladel, kus aurumine on intensiivne ja mulla läbiuhtumine sademeteveega toimub väga harva. Soolane põhjavesi liigub mullakapillaaride kaudu üles, vesi aurub ning soolad jäävad mullapinnale. Põldude niisutamisel võib toimuda muldade sekundaarne sooldumine.

# data[].attributes.body
on mulla viljakuse vähenemine orgaanilise ja mineraalosa muundumise, mõningate ainete eemaldumise ning tallamise tagajärjel.  Mulla seisundi ja talitluse halvenemine võib toimuda mullaprotsesside nagu leetumise, gleistumise, soostumise, sooldumise hoogustumisel või inimtegevuse tagajärel. Ehitus- ja olmedegradatsiooni korral kaetakse muld kivide, asfaldi või prügiga ja see hävib. Masindegradatsiooni puhul tiheneb muld liigselt raskete masinate tallamise tõttu. Keemilise degradatsiooni korral tekib mõne toiteelemendi puudus või liig, mullaorganismidesse kogunevad mürgised ained ning mulla keemiline koostis ja toiterežiim moonduvad.

# data[].attributes.body
on pindmiste mullaosakeste ärakandumine mööda maapinda liikuva vee, tuulte või mullaharimise mõjul. Erosiooni saab vähendada sobivate harimisvõtete ja viljavaheldusega, aga ka vastavate kultuuride kasvatamisega.

# data[].attributes.body
protsess, kus veekogu rikastub toitainetega. Inimmõjust tingitud eutrofeerumine erineb looduslikust eutrofeerumisest protsessi kiiruse poolest. Põhilised veekogu eutrofeerivad toitained on lämmastikku ja fosforit sisaldavad ühendid.

# data[].attributes.body
on mürkkemikaalid, mida kasutatakse kahjulike organismide hävitamiseks. Nad suurendavad taimesaake, takistavad toidu riknemist ning piiravad taimehaiguste levikut. Kahjuriteks peetakse elusolendeid, kes kahjustavad inimesi, saaki ja loomi või esinevad mittesoovitud kohtades. Kahjuriteks võivad olla putukad, närilised, umbrohi, vetikad, bakterid, viirused, seened.

# data[].attributes.body
on ühe kultuuri pidev viljelemine samal külvikorraväljal või põllul. Monokultuur mõjub kahjulikult mullaviljakusele ning soodustab taimehaiguste ja -kahjurite levikut.

# data[].attributes.headline
Bioloogiline mitmekesisus ehk elurikkus 

# data[].attributes.subject
Bioloogiline mitmekesisus ehk elurikkus 

# data[].attributes.body
on mingi ökosüsteemi, bioomi või kogu Maa taksonite mitmekesisus, teisisõnu kogu maakeral leiduva elu - taimede, loomade, seente ja mikroorganismide ning nende elupaikade mitmekesisus.