# data[].attributes.body
Gruppe 6: Oliver G, Nanna, Martin, Mathilde H
Gruppe 7: Mads, Jeppe, Caroline Kejser, Anton

# data[].attributes.body
Gruppe 3: Alberte, Sofia WJ, Emilie, Rebecca
Gruppe 4: Cecilia AH, Freya, Maria, Oliver BW

# data[].attributes.body
Gruppe 5: Victor, Noa, Mathilde S
Gruppe 6: Esther, Kasper, Laura

# data[].attributes.body
Gruppe 1: Sophia, Morten, Nick, Daniel
Gruppe 2: Cecilie BJ, Ida, Caroline A, Sofia BR

# data[].attributes.headline
Hvad kendetegnede seneste valgkamp i Kroatien

# data[].attributes.subject
Hvad kendetegnede seneste valgkamp i Kroatien

# data[].attributes.body
Læs artiklen herunder og placer jeres indlæg herunder:
http://magasineteuropa.dk/politisk-tumult-eus-nyeste-medlemsland/

# data[].attributes.headline
Hvilke partier findes i Kroatisk politik?

# data[].attributes.subject
Hvilke partier findes i Kroatisk politik?

# data[].attributes.body
Skriv en kort karakteristik af centrale politiske partier i Kroatien (min. HDZ, SDP, Most)
https://www.expatincroatia.com/croatia-largest-political-parties/

https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_political_parties_in_Croatia

# data[].attributes.headline
Hvad var resultatet af den seneste valgkamp og hvem danner regering i Kroatien i dag?

# data[].attributes.subject
Hvad var resultatet af den seneste valgkamp og hvem danner regering i Kroatien i dag?

# data[].attributes.body
Vis herunder sammensætningen i det kroatiske valg, herunder hvilke partier, der er størst, fik størst fremgang mv. Hvem der danner regering mv.

https://en.wikipedia.org/wiki/Elections_in_Croatia

https://en.wikipedia.org/wiki/2016_Croatian_parliamentary_election

# data[].attributes.body
Læs artiklen herunder og placer jeres indlæg herunder
https://www.information.dk/udland/2017/11/britisk-forsker-populisme-handler-mere-kapitalisme-flygtninge

# data[].attributes.body
- Økonomisk krise

- Levestandarderne

- Debitorlande: Gik ind i den økonomiske krise med høj udlandsgæld

- Kreditorlande: Lav udlandsgæld

- Uligheden i landene

# data[].attributes.body
Den foregående regering holdte 6 måneder og fik stillet et mistillidsvotum og derfor skulle der afholdes valg igen. Den foregående regering blevet dannet af HDZ og MOST.

Socialdemokraterne står til at vinde i flere meningsmålinger, men det stod ikke til en klar sejr. De har allieret sig med små centrum-venstre orienterede partier. Også et regionalt større parti fra øen Istrien.

Den offentlige sektor skal trimmes, udgifter sygehuse og pensioner er enorme. Ingen af partierne turde komme med en løsning under valgkampen.  Valgkampen havde derfor været temmelig kedelig.

Antiserbisk retorik
Der lyder en stadigt mere nationalistisk tone i Kroatien. Serbien har inddraget EU-Kommissionen i Kroatiens valgkamp fordi SDP lederen er gået med et verbalt angreb på Serbien.

Kroatiens premierminister sagde til en gruppe krigsveteraner at den serbiske regering ønskede at besidde det halve Balkan. Dette er en henvisning til 1990'ernes erobringer.

Højrefløjens fremmarch
Der er generelt set en stor fremmarch i det yderste højre i Kroatien, og der var store strømme af flygtninger og migranter som skabte store diplomatisk kriser.
Den fremmarch som ses i Kroatien bliver undermineret fordi det sker i de fleste lande omrking i Europa. Derfor bortforklarer Kroatien deres nationalistiske tendenser med at "alle andre gør det også".

# data[].attributes.body
3 typer lande med forskellige populister:
Citat: "Lande med høj udlandsgæld og høj ulighed – og som har en ’inkluderende velfærdsstat’, hvor man forsøger at bekæmpe ulighed gennem velfærdsydelser og skatter. Det er f.eks. Grækenland og Spanien, som han kalder for ’debitorlande’. I disse lande har det ført til venstrefløjspopulister, Syriza og Podemos."

Citat: "Lande med høj udlandsgæld og høj ulighed – og som har en ’liberal velfærdsstat’ med lav social sikkerhed. Det er f.eks. Storbritannien og USA, som han også kalder for ’debitorlande’. I disse lande har det ført til både venstre- og højrepopulister. F.eks. Corbyns Labour og UKIP i Storbritannien – og Sanders og Trump i USA."

Citat: "Lande med lav udlandsgæld og lav ulighed. Det er f.eks. Tyskland, Holland, Østrig og Danmark, som Hopkins kalder for ’kreditorlande’. Det har ført til højrepopulister som Alternative für Deutschland, Geert Wilders’ frihedsparti, Østrigs frihedsparti og Dansk Folkeparti."

# data[].attributes.body
Hvorfor blomstrer populismen lige nu?

Hvis vi vil forstå populismen: kigge tilbage til den økonomiske krise, som både højre- og venstre-populister har rod i – og hvordan forskellige lande reagerer (fx ift forskelligheder i Kreditor/debitor).  Samtidig har globaliserings-tænkere udpeget nationalismen som en reaktion på destabilisering.

En af forklaringerne på, hvorfor befolkningerne reagerer forskelligt i forskellige systemer, skal findes i, hvordan man som borger står stillet i store, økonomiske og teknologiske udviklinger, globaliseringen og den økonomiske krise.

Den økonomiske krise fører til en tilbagekomst af noget, der i yderste konsekvens ligner fascisme. Hvordan krisen har påvirket befolkningen og deres valg af politikere, afhænger af de enkelte landes opbygning af arbejdsmarked, velfærdsstat og det økonomiske marked.

Sammenhængen mellem kapitalisme og populisme handler bla. om, hvor dybt krisen har ramt i de forskellige lande. De inddeles i to: ’debitorlande’ (både en en veludviklet højre- og venstrefløj, der gik ind i krisen med høj udlandsgæld), og ’kreditorlande’ (primært højrefløjspartier, der gik ind med lav udlandsgæld).

Afviser den eksisterende retorik og praksis, som kommer fra den etablerede elite (regering og opposition).

Kræver en fundamental forandring og afviser eksisterende gængs opfattelse af økonomiske anliggender (herunder finanspolitik, åben handel, åbenhed over for immigration mv.).

Afvisende over for teknokratisk sprogbrug og har tendens til at komme med utopiske eller idealistiske påstande.

Appellerer til grupper, som føler sig magtesløse i det nuværende system.

Udenrigsministeren Boris Johnson er en politiker, der skal illustrere den mangefacetterede populisme.

# data[].attributes.body
Efter en mislykket periode fra SDP's side, tog de højrenationalistiske partier HDZ og MOST over. SDP var utroligt udskældte fordi de blev medlemmer af EU i 2013, hvor de ikke formåede at skabe en økonomisk fremgang for Kroatien. Det eneste de formåede var at skabe en dårligere levestandard for befolkningen.

Da HDZ og MOST tog over, skete der en stor fremgang i turismen, hvilket hjalp den økonomiske situation i Kroatien.

Valgets retorik var i høj grad præget af skærpet nationalisme, samt at der blev skudt med skarpt mod Bosnien og Serbien især. Zoran Milanovic, SDP's leder, kaldte Bosnien for lort, og brugte "j-ordet" omkring serberne og deres leder.

Man kan også kalde det et historisk valg, da gamle stridigheder ligesom blusser op igen. Der er tendenser fra 90'erne som ses igen, men på grund af Kroatiens medlemskab i EU, er det lidt en safe zone. Kroaterne kæmper for at serberne ikke kunne komme med i EU.

Milanovic's skærpede retorik er et forsøg på at stjæle vælgere fra den højrenationalistiske del af befolkningen, og det er ikke en specielt stor satsning, da hans nuværende vælgere ikke har andre steder at tilslutte sig. Denne tendens kunne blandt andet sammenlignes lidt, med det stunt Mette frederiksen har lavet omkring flygtningepolitkken i Danmark.

Den offentlige sektor skal trimmes, udgifter sygehuse og pensioner er enorme. Ingen af partierne turde komme med en løsning under valgkampen.  Valgkampen havde derfor været temmelig kedelig.

De højrenationale tendenser er generelt dem, som styrer de kroatiske vælgere for tiden.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1kqrTig8AuePXN2NYCMXd3n7DOJcrNnTtMpb_X5OdU18/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Hvilke partier findes i Kroatisk politik?

HDZ: (Den kroatisk demokratiske union) er det regerende parti ledet af regeringschefen Andrej Plenkovic, som også er kroatiens statsminister. Partiet er et liberalt konservativt parti, som er højreorienteret, og de er i øjeblikket også det største parti i Sabor (det kroatiske parlament) med 55 pladser. De lægger særligt fokus på økonomi og tradition.

HDZ inkorporerer kristent demokrati i sin politiske ideologi. De koncentrerer sig meget om nationale interesser og vægter kultur og etnisk identitet højt. Derudover går de ind for Den Europæiske Union, som Kroatien har været en del af siden 2013.

SDP: er det socialdemokratiske parti i Kroatien. Det er det største parti på venstrefløjen i Kroatien. Det udsprang fra en kommunistisk del af Kroatiens politik. De går i modstand mod HDZ, og deres ideologi læner sig op ad pro-EU og antifascisme. Som et socialt ideologisk parti støtter de social lighed når det kommer til muligheder og klasser i samfundet.

Most: også kaldet “Bridge of Independent Lists”, er et forholdsvist nyt parti i Kroatien. De er meget konservative, især i forhold til finanspolitik i deres ideologi, og hertil fører deres meninger med om lavere skat og en mindre brug af statsfinansiering. Hermed kombinerer partiet konservative og liberale ideologier. De har 11 ud af 151 repræsentanter i det kroatiske parlament, og går meget ind for demokrati og ytringsfrihed. Dermed er de et midt-højre parti.

HSS: også kaldet “the Croatian Peasant parti” eller det kroatiske bondeparti. Dette er et ældre parti fra 1904. Deres ideologi bevæger sig langt væk fra hvad vi kender til i Danmark, da den er “agrarianism”. De værdsætter et bondesamfund højere end det moderne bysamfund, og ser på bondemænd som højerestående over den normale lønnet arbejdsmand. Værdierne i samfundet finder dette parti derfor i landbrug, og synes, at landbrug burde forme samfundet og dets værdier.

# data[].attributes.body
Hvilke partier findes i Kroatisk politik?

HDZ: (Den kroatisk demokratiske union) er det regerende parti ledet af regeringschefen Andrej Plenkovic, som også er kroatiens statsminister. Partiet er et liberalt konservativt parti, som er højreorienteret, og de lægger særligt fokus på økonomi og tradition. De er i øjeblikket også det største parti i Sabor (det kroatiske parlament) med 55 pladser.

HDZ inkorporerer kristent demokrati i sin politiske ideologi. De koncentrerer sig meget om nationale interesser og vægter kultur og etnisk identitet højt. Derudover går de ind for Den Europæiske Union, som Kroatien har været en del af siden 2013.

SDP: er det socialdemokratiske parti i Kroatien. Det er det største parti på venstrefløjen i Kroatien. Det udsprang fra en kommunistisk del af Kroatiens politik. De går i modstand mod HDZ, og deres ideologi læner sig op ad pro-EU og antifascisme. Som et socialt ideologisk parti støtter de social lighed når det kommer til muligheder og klasser i samfundet.

Most: også kaldet “Bridge of Independent Lists”, er et forholdsvist nyt parti i Kroatien. De er meget konservative, især i forhold til finanspolitik i deres ideologi, og hertil fører deres meninger med om lavere skat og en mindre brug af statsfinansiering. Hermed kombinerer partiet konservative og liberale ideologier. De har 11 ud af 151 repræsentanter i det kroatiske parlament, og går meget ind for demokrati og ytringsfrihed. Dermed er de et midt-højre parti.

HSS: også kaldet “the Croatian Peasant parti” eller det kroatiske bondeparti. Dette er et ældre parti fra 1904. Deres ideologi bevæger sig langt væk fra hvad vi kender til i Danmark, da den er “agrarianism”. De værdsætter et bondesamfund højere end det moderne bysamfund, og ser på bondemænd som højerestående over den normale lønnet arbejdsmand. Værdierne i samfundet finder dette parti derfor i landbrug, og synes, at landbrug burde forme samfundet og dets værdier.