# data[].attributes.attachment_link.description
Hvilken position kan religion og kristendom få hos en generation børn og unge, der er på livsvandring og mere har brug for en bærbar, virkelighedsmobil tro end en stationær, kirkelig tro? Der tegnes et rids af unges religiøsitet og hvordan man som kirke, forældre, bedsteforældre kan være med til at formidle kristendom ind i denne virkelighed.

# data[].attributes.attachment_link.description
AT problemformulering AT synopsisvejledningAT synopsisskabelonog somdoc.AT synopsis med innovationAT metodeafsnittetAT talepapirInformationer om AT eksamen - her finder du også AT vejledningsarket

# data[].attributes.body
- tilegne sig viden om en sag med anvendelse af relevante fag og faglige metoder

- foretage valg, afgrænsning og præcisering i arbejdet med sagen og på dette grundlag opstille og behandle en problemformulering samt selvstændigt fremlægge resultatet heraf

- perspektivere sagen

- vurdere de forskellige fags og faglige metoders muligheder og begrænsninger i forhold til den konkrete sag

- demonstrere indsigt i videnskabelig tankegang og gøre sig elementære videnskab-steoretiske overvejelser i forhold til den konkrete sag.

# data[].attributes.body
Opgave A

Den italesatte tro
- indefra og udefra

Du skal undersøge og diskutere en sag, hvor kommunikation spiller en central rolle. I din undersøgelse af sagen skal du belyse samspillet mellem kommunikationens formål, indhold og form samt vurdere kommunikationens muligheder og begrænsninger.

Du skal anvende viden og metoder fra to fag til din besvarelse af opgaven. Metoderne skal være forskellige, og det ene fag skal være på mindst B-niveau.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I de seneste årtier er religiøs vold blusset op blandt forskellige grupper, fra den yderste amerikanske højrefløj, over vrede muslimer og jøder i Mellemøsten, til stridende hinduer og muslimer i Asien og mellem stammesamfund i Afrika og Indonesien. Alle har de ladet deres religion forsyne sig med en identitet og en autorisation til deres blodige ideologier og gerninger. Terroren er blevet en social og kulturel kraftkilde, en kommunikationsstrategi, hvis formål er at formidle et budskab eller at få en bestemt sag placeret på omverdenens dagsorden. Dette kommunikative aspekt indgår i næsten alle handlinger af religiøs vold. Religiøse grupper, hvis mål det er at ændre samfundsordenen, benytter terrorens katastrofelignende tilstande til at skabe en krise hos fjenden og fremprovokere en modreaktion. Volden som socialhandling er netop kendetegnet ved, at den på en og samme tid både gør noget og siger noget, og det er i denne forstand man kan sige, at der i terroristens handling kommunikeres et budskab. Volden har et ekspressivt (symbolsk) aspekt ud over det mere pragmatiske eller de instrumentelle (praktisk) formål - terroren uden skrækeffekt ville være ligeså ligegyldigt som et skuespil uden publikum.
Terroristen vil oftest forsøge at tale et moralsk "sprog". Det er netop forholdet mellem vold og moralske krav, som giver udøveren af terror sit særkende. Der er ingen, der frivilligt betegner sig selv som terrorist, ingen stiller sig frem og siger med stolthed i stemmen, at de har været årsag til menneskelige ulykke og katastrofe - man foretager aktioner fuldført med kirurgisk præcision, og de civile drab, der uheldigvis måtte være, undskyldes som "collateral damage". Religion er afgørende netop her, da den, i terroristens øjne, giver moralsk retfærdiggørelse for det at tage liv, idet den klæder voldshandlingen i billeder af kosmisk krig, der gør det muligt for den enkelte terrorist og religiøse gruppe at opretholde en overbevisning om at være en del af et større åndeligt scenarium.

Tirsdag den 11. september 2001 blev der sat en tidsmæssig markør i bevidstheden hos det meste af verdens befolkning - der er nu et før og et efter 9/11. Om morgenen den 11. tog ca. 20 flykaprere af arabisk-islamisk herkomst kontrol over fire fly i det amerikanske luftrum. To af disse fly blev fløjet ind i tvillingetårnene på World Trade Center på Manhattan (New York), hvert fly tanket med høj eksplosivt flybenzin. Jorden rundt sad utallige mennesker 6-7 timer foran fjernsynet og genså billederne af katastrofen, og hørte de samme oplysninger blive gentaget igen og igen. Verdens opmærksomhed var blevet fanget af det groteske og blodige scenarie, der udspillede sig.
Store dele af verden var i sorg, men enkelte steder blev der jublet over budskabet om katastrofen i New York. Modsatte meningspoler forherliger og helliger hver især deres egne meninger, budskaber og aktioner, for hvad der er den ene mands frihedskæmper - er den anden mands terrorist. Elleve år er gået fra den triste dag i september og spørgsmålene er stadig mange. Er minderne om katastrofen 9/11 helet efter elleve års blodig kamp mod terror? Har verden og specifikt Amerika forliget sig med verdens tilstand og den fælles erindring om 9/11? Er Danmark blevet et mere sikkert sted at bo?

Arbejdsspørgsmål og problemstillinger

* Bragte 9/11 noget nyt med sig - politisk, religiøst eller kulturelt?
* Hvordan ses der på vold og terror indenfor forskellige religioner?
* Er Anders Breivik (bomben i Oslo og massakren på Utøya) og Timoty McVeigh (bombningen af Alfred P. Murrah bygningen i Oklahoma City) kristne terrorister?
* Hvad kan der gøres ved terror? Kan vi lovgive os ud af terror og dermed sikre os mod det?

Forslag til kilder og litteratur

Aahauge, J. & Schierup, P. 2007 Terrorens anatomi - en interviewbog. Aarhus: Forlaget Rosenkilde

Baudrillard, J. 2003 Terrorismens ånd. København: Tiderne Skifter

Brekke, T. 2004 Kains Barn. Oslo: Humanist forlag AS

Enzenberger, H. M. 2006 Skrækkens mænd. Et essay om den radikale taber. København: Forlaget Gyldendal

Hansen, B. 2001 Terrorisme - de utilfredse og den nye verdensorden. København: Lindhardt og Ringhof

Holm, B. K (red.) 2005 Krig - dens legitimitet i religion og politik. København: Forlaget Anis
Selch Jensen, C. (red.) 2006 Retfærdig Krig om legitimering af krig og voldsudøvelse i historien. Odense: Syddansk Universitetsforlag

Danmarks Radio:
http://www.dr.dk/search/forside.htm?output=xml_no_dtd&client=default_frontend&oe=UTF-8&ie=UTF-8&q=9%2F11&getfields=*&filter=p

# data[].attributes.attachment_link.description
I de seneste årtier er religiøs vold blusset op blandt forskellige grupper, fra den yderste amerikanske højrefløj, over vrede muslimer og jøder i Mellemøsten, til stridende hinduer og muslimer i Asien og mellem stammesamfund i Afrika og Indonesien. Alle har de ladet deres religion forsyne sig med en identitet og en autorisation til deres blodige ideologier og gerninger.

# data[].attributes.attachment_link.title
Diskursanalyse i dansk  ebog systime 2014

# data[].attributes.attachment_link.title
Diskursanalyse af sagprosa systime analyseark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bogtrykkerkunsten og andre medier har gennem tiden påvirket den religiøse identitet ved f.eks. at gøre op med religiøse autoriteter, mener medieprofessor Stig Hjarvard

Meget af det samspil, vi har med andre mennesker, og kontakten med den fysiske verden, sker gennem forskellige kanaler. Det ses eksempelvis, når vi taler i telefon, udveksler mails, ser tv eller surfer på internettet.

- Medierne har altid haft en rolle i forhold til folks religion og forståelse af religion. Men mediernes rolle bliver større og vigtigere. Medierne har stor betydning som fællesskabsformidler mellem mennesker. Men medierne er også blevet kilder til vores viden og forståelse af religion. Begge er roller, der før var kirkens, siger medieprofessor ved Københavns Universitet Stig Hjarvard.

Bogtrykkerkunsten
Bogtrykkerkunstens indførelse åbnede for, at religiøse mennesker fik mulighed for at forholde sig mere selvstændigt og reflekterende til de hellige skrifter samt de autoriteter, der traditionelt havde udlagt dem.

Alle tekster, også de religiøse, var før bogtrykkerkunstens indførelse og udbredelse i 1400-tallet forbeholdt en lærd elite. For det første var det kun eliten, der kunne læse, og for det andet kunne tekster ikke masseproduceres.

Bogtrykkerkunsten har altså haft markant betydning som medie, og på grund af den lærte stadig flere mennesker at læse, og flere fik mulighed for at læse tekster på grund af teksternes tilgængelighed. I dag er tekster, også de religiøse, nærmest blevet til allemandseje.

Telefonen
Telefonen blev opfundet i slutningen af 1800-tallet og har muliggjort, at kommunikation om religion ikke længere er forbeholdt mennesker i samme rum. Og desuden har opfindelsen gjort op med afhængighed af længere brevudveksling. Telefonen har også, i forlængelse af bogtrykkerkunsten, gjort religiøs kommunikation og refleksion blandt ikke-lærde mennesker lettere, og dermed har opfindelsen gjort yderligere op med den religiøse autoritets rolle.

Telefonen har muliggjort, at eksempelvis migranter kan opretholde kontakt til hjemstedet og forblive informerede - også i forhold til deres religion.

- Medier som telefonen og internettet har muliggjort, at mennesker kan blive hjemme trods de er flyttet - eksempelvis som migranter. Mennesker kan lettere fastholde deres oprindelige kultur og religion, både på godt og ondt. Et menneske, der føler sig tryg i sin kulturelle identitet, vil også lettere kunne åbne sig for en ny kultur, siger Stig Hjarvard.

Tv og film
Tv og film kan vise ting, som vi enten kan identificere os med eller imod. Tv og film om religion kan give mennesker mulighed for at reflektere, formulere og diskutere deres religiøse identitet - også på tværs af grænser. Derudover kan tv og film også fungere som nye måder at missionere på.

Satellit-tv blev introduceret i 1990'erne. Der blev foretaget en række undersøgelser om, at skandinavisk tv f.eks. ikke kunne tilfredsstille muslimske migranters behov. Derudover blev der foretaget undersøgelser af de forskellige typer tv, der blev sendt - særligt fra muslimske lande. Eksempler på undersøgelser er Malmø Universitets undersøgelse fra 2001 og Socialforskningsinstituttets samme år.

I undersøgelserne kom det frem, at forskellige typer tv om religion opfylder forskellige behov hos migrant-seerne. Det vil altså sige, at tv og film fungerer som kilde til viden om religion og diskussion af religionens rolle og religiøs levevis forskellige steder i verden både som minoritets- og majoritetsreligion.

- Tv, eksempelvis fra muslimske lande, viser ikke bare én måde at være muslim på, men kan vise mange forskellige måder, som den enkelte kan forholde sig til, forklarer Stig Hjarvard.

Et andet eksempel på tv, der er målrettet religiøse, er God tv. God tv er en kristen tv-station, der siden stationens grundlæggelse i midten af 1990'erne er vokset markant og nu blandt andet sender tv i Europa, Amerika, Asien og Afrika. Tv-stationen har, ud over at vise tv målrettet kristnes behov, også et missionerende sigte. På deres hjemmeside kan man læse, at stationens mål er at nå de tabte gennem mediet. Tv-stationen sender eksempelvis programmer, hvor Det Nye Testamente udlægges samt programmer om kristen livsførelse.

Læs mere om God tv på

Internettet
Internettet har gjort det muligt for mennesker fra vidt forskellige steder i verden at danne religiøse fællesskaber på tværs af alle geografiske grænser. Derfor er mennesker ikke længere afhængige af religiøse fællesskaber i deres lokalsamfund. Til trods for at internettet er et meget nyt medie, er det hurtigt blevet udbredt og er blevet et betydningsfuldt redskab i dannelsen og opretholdelsen af religiøs identitet.

Internettet kombinerer alle tidligere medier i ét. Internettet viderefører bogtrykkerkunstens tilgængelighed af tekster. Nu er det eksempelvis muligt at downloade de hellige tekster såsom Bibelen og Koranen. Med andre ord viderefører internettet telefonens mulighed for kommunikation på tværs af geografiske afstande.

Men internettet tilføjer også noget nyt, nemlig at kommunikationen ikke kun er forbeholdt mennesker, der allerede kender hinanden. På internettet kan mennesker mødes og kommunikere udelukkende på baggrund af interesse - eksempelvis folks religion. Derfor bryder internettet med alle fysiske grænser, der tidligere har været for kommunikation.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bogtrykkerkunsten og andre medier har gennem tiden påvirket den religiøse identitet ved f.eks. at gøre op med religiøse autoriteter, mener medieprofessor Stig Hjarvard Meget af det samspil, vi har med andre mennesker, og kontakten med den fysiske verden, sker gennem forskellige kanaler. Det ses eksempelvis, når vi taler i telefon, udveksler mails, ser tv eller surfer på internettet.