# data[].attributes.body
Bliv klogere på krigen i Europa. Vi samler de vigtigste 'Du Lytter til Politiken'-udsendelser om begivenheden.

# data[].attributes.attachment_caption
Politikens undervisningspris uddeles 17.05.2022 i Pressen,

# data[].attributes.body
Politiken vil sætte fokus på de gode lærere, mestre og praktikledere og på den gode undervisning og hylde dem, der udfordrer og griber eleverne, får dem engageret og viser dem nye perspektiver. Dem, der lærer dem at lære. Måske for resten af livet.

# data[].attributes.body
For ti år siden lå Politikens musikredaktør Simon Lund på Rigshospitalet og ventede på et nyt hjerte. Det var et spørgsmål om uger, før hans krop ville give op. Nu fortæller han om dengang, han blev hjertesyg, og en hjertetransplantation pludselig var den eneste mulighed. Han taler med læger, sine venner og sin kone. For at forstå, hvad det var der skete, da han fik en chance til.

# data[].attributes.body
Derudover begynder vi selvfølgelig også at planlægge næste folketingsvalg, der afholdes seneste 04.06.2023.

# data[].attributes.body
Samfundsfokuserede serier

I sommer vil der også være stærke interviewserier og samfundsfokuserede serier. De er dog ikke planlagt endnu, men det sker i løbet af maj, hvad sommersatsningerne skal være.

Serie med fokus på arbejdsglæde

Vi vil gerne lave en sommerserie med fokus på arbejdsglæde, hvor vi undersøger forskellige aspekter af arbejdsglæde: Hvordan får man mere af det? Gode råd fra folk der har stor arbejdsglæde og historier om, hvad man kan gøre, hvis man ikke har det. News You can use. Den er ikke endelige planlagt, men i støbeskeen.

# data[].attributes.body
Klima vil fortsat være et hovedfokus for os – vi følger regeringens klimaambitioner tæt og tjekker hvordan det går med dem.

Her besvares ofte stillede spørgsmål om den nye klimaplan.

# data[].attributes.body
Stor dækning af folkeafstemningen om forsvarsforbeholdet. Her vil de kunne finde explainers, forklarende artikler, baggrunde og dækning af selve valgkampen i topklasse med perspektiver fra både ind- og udland.
Danskerne skal til stemmeurnerne 01.06.2022.

# data[].attributes.body
Er der noget russofobi i Danmark? Politiken vil bringe en historie, hvor man har talt med russiske institutioner i Danmark, om hvorvidt de oplever had. Her har man b.la. talt med den russiske kirke i København, som blev udsat for hærværk i sidste uge.

# data[].attributes.body
Gabriel "Iffe" Lundberg er skiftet til føreholdet i NBA - Phoenix Suns. Dette betyder at han officielt, er den første danske spiller nogensinde, i verdens største basketliga. Derudover skal "Iffe" med stor sandsynlighed møde sit store idol Lebron James, når han skal spille sin første kamp til april. Politiken kommer til at følge debuten med kapitler.

# data[].attributes.body
Prisen på naturgas, gas og elektricitet er blevet højere. Dette har haft stor effekt på prisen for dagligvarer. Mælk, brød og alkohol, samt en lang række andre produkter, er blevet dyrere sammenlignet med prisen sidste år. Den store stigning i energipriser skyldes i høj grad den russiske invasion i Ukraine, da flere europæiske lande importerer gas fra Rusland. Omkostningerne hos producenterne er simpelthen blevet større, hvilket primært kan tilskrives prisstigningen for energi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vi er ramt af den højeste inflation siden Murens fald

# data[].attributes.attachment_link.description
Corona, krig og kæmpe efterspørgsel har gjort det meget dyrere at bo, købe ind og gå ud. Her er et overblik over, hvad der er blevet dyrere og hvorfor.

# data[].attributes.headline
Serie: Mangel på arbejdskraft i den offentlige sektor

# data[].attributes.subject
Serie: Mangel på arbejdskraft i den offentlige sektor

# data[].attributes.body
Politiken bringer den kommende tid en serie omkring manglen på arbejdskraft i den offentlige sektor, hvilket der vil blive set på fra forskellige vinkler.

# data[].attributes.attachment_link.title
19.000 jobs umulige at besætte: "Situationen er så alvorlig, at der både er behov for en akut og langsigtet indsats"

# data[].attributes.attachment_link.description
Kampen om ansatte spidser til i et hårdt ramt sundhedsvæsen, der må tænke kreativt for at få stillingerne besat.

# data[].attributes.body
Den 1. juni 2022 skal danskerne stemme om EU-forsvarsforbeholdet. Dette kommer i forlængelse af den nye forsvarsaftale og krigen i Ukraine. Statminister Mette Frederiksen udtaler om afstemningen "Vi anbefaler danskerne meget klart at afskaffe forsvarsforbeholdet". Men hvad er forsvarsforbeholdet?
(Se kommentar)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Euroforbeholdet betyder, at Danmark ikke er forpligtet til at indføre euroen. Danmark har stadig kronen som valuta og har bevaret muligheden for at føre en selvstændig pengepolitik. Det danske euroforbehold betyder bl.a., at:

Danmark ikke er med i Den Europæiske Centralbanks Styrelsesråd, som bl.a. bestemmer renten for euroområdet.

Danmark ikke deltager, når eurolandenes økonomi- og finansministre mødes før EU's ministerrådsmøder.

Danmark ikke kan pålægges økonomiske bøder. Danmark skal ligesom eurolandene sørge for, at de årlige finanslove ikke giver for store underskud. Overskrider eurolandene gentagne gange grænserne for budgetunderskud, kan de idømmes økonomiske sanktioner. Men Danmark kan heller ikke få pålagt sanktioner - selv om vi overtræder reglerne.

Danmark deltager i dele af eurosamarbejdet

Danmark har ikke indført euroen, men deltager i andre dele af eurosamarbejdet

Vi deltager fuldt i anden fase af EU's Økonomiske og Monetære Union (ØMU). Euroen er tredje fase.

Danmarks deltagelse i anden fase af ØMU'en betyder, at Nationalbanken har en aftale med Den Europæiske Centralbank (ECB), der sikrer, at kronens kurs følger euroens kurs - den såkaldte ERM II-aftale.
Principielt kan Danmarks Nationalbank føre en selvstændig pengepolitik, men det kan være svært i praksis. Nationalbanken fører reelt en pengepolitik, som ligger meget tæt op ad Den Europæiske Centralbank. Når ECB sænker eller hæver renten, følger Nationalbanken med.

Danmark har siden begyndelsen af 1980'erne ført en fastkurspolitik. Målet er at sikre en stabil økonomisk udvikling med en lav inflation. Tidligere var midlet, at kronen fulgte den tyske D-mark meget tæt, og i dag følger Danmark euroen.

Danskerne stemte nej til euroen

Den 28. september 2000 stemte et flertal af danskerne nej til at ophæve forbeholdet og indføre euroen i Danmark. 53,2 pct. af danskerne stemte nej og 46,8 pct. stemte ja. Stemmeprocenten var på 87,6 pct.

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroforbeholdet betyder, at Danmark ikke er forpligtet til at indføre euroen. Danmark har stadig kronen som valuta og har bevaret muligheden for at føre en selvstændig pengepolitik. Det danske euroforbehold betyder bl.a., at: Danmark ikke er med i Den Europæiske Centralbanks Styrelsesråd, som bl.a. bestemmer renten for euroområdet.

# data[].attributes.headline
Historisk forsvarsaftale og ny afstemning til EU

# data[].attributes.subject
Historisk forsvarsaftale og ny afstemning til EU

# data[].attributes.body
Regeringen er sammen med et bredt flertal i folketinget enige om at forsvarsbudgettet skal hæves til to procent af BNP. Derudover skal danskerne stemme om EU-forsvarsforbeholdet 1. juni.

Fremover skal Danmark bruge 18 milliarder kroner mere om året på forsvaret. - 10 milliarder mere end hvad vi bruger på folkeskolen i dag. Dette skal finansieres med et årligt underskud på budgettet. Det er den største investering i dansk forsvar i nyere tid.

# data[].attributes.body
Politiken vil sammen med Dagens Nyheter og Helsingin Sanomat publicere en til tre artikler om dagen på russisk, det næste stykke tid, under titlen "News in Russian". Formålet er at dette skal nå ud til borgere i Rusland. Det store britiske nyhedsmedie BBC har gjort det samme, der har launchet deres nyheds-site på the dark web, så det er tilgængeligt i Rusland.

# data[].attributes.body
Flere lande i Europa, er mere eller mindre afhængige af naturgas fra Rusland og det statsejede selskab Gazprom. Dette vil man ændre med projektet Baltic Pipe, der skal skabe en mere sikker forsyning i Europa, samt gør prisen på gas billigere. Det drejer sig om en gasledning fra Norge - gennem Danmark og ned til Polen. Derudover vil man undersøge muligheden for at udvinde mere olie fra Nordsøen, så Danmark kan gøres uafhængig af gas fra Rusland. Dette skal ifølge statsministeren ske "så hurtigt som muligt".

# data[].attributes.body
Line Vaaben er den journalist i Danmark, der ved mest om partnerdrab. Hendes omfattende research skal være fundamentet i en podcastserie om fænomenet, som vi er blevet meget klogere på de senere år. Som ødelægger hele familier i generationer, og som, kan forebygges i langt højere grad end vi gør.

Hvad kommer vi til at bringe?

Til efteråret planlægger vi en undersøgende kampagne om partnerdrab. Vi vil undersøge antallet af partnerdrab i Danmark og se nærmere på, hvorfor de sker. Her vil læseren kunne blive klogere på emnet, på nogle af de sager der har været og på hvad politikerne gør ved problemet.

# data[].attributes.body
Søren Mikael Hansen er vært for en fast månedlig podcast i samarbejde med Brian Laudrup

Arbejdstitel: Fodbold, fodbold, fodbold

10 udsendelser om året á 30-40 minutter delt i tre sekvenser

# data[].attributes.body
Med inspiration fra The Economists podcast "The Intelligence" udgiver vi et fast magasin to gange om ugen. I hvert afsnit udvælger vi tre internationale historier - store og små. Let og aflsappet tone - produceret som "uden for citat"

# data[].attributes.body
Meningsmåling af valget

# data[].attributes.attachment_link.title
Debatten op til det franske præsidentvalg minder mere om borgerkrig end om demokrati

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis Frankrig skal finde sig selv, gælder det om at genforene republikken med ideen om nationen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ruslands angreb på Ukraine - politiken.dk