# data[].attributes.body
Biomassza:
A 17. századig a biomassza volt az egyetlen erőforrás a Napon kívül. Pl.: állati és növényi olajok, faggyú gyerták
Biológiai eredetű szervesanyag-tömeg, a szárazföldön és vízben található élő és nemrég elhalt szervezetek testtömege. A növényi biomassza a fitomassza, az állati biomassza a zoomassza. Energiája hasznosításának alapja az égés. Felhasználása: talajjavítás, trágyázás, takarmányozás, biotechnológiai hasznosítás, kémiai átalakítás.
Bioenergia:
Az élõ szervezetekben és elhalásuk után a belőlük származó szerves anyagokban levő kémiai energia, amely a zöld növények által, a fotoszintézis útján megkötött napenergiából származik. A Föld legfontosabb megújuló energiaforrása.

# data[].attributes.body
Növényi nyersanyag
A textilipar folyamatosan új, környezettudatosabb lehetőségek után kutat, aminek egyik jövőbeli megoldása talán a növényi nyersanyagok újrahasznosításában található. Bizonyos textil cégek már kísérleteznek a banánfa törzséből nyert szövet előállításán, és már kapható a szintetikus bőr utánzatok természetes ellenpárja is, az ananász levélből készült Piñatex műbőr. A kókuszdió héja is kreatív lehetőséget kínál, amiből már meg is született a Cocona-ra keresztelt strapabíró anyag, amit a sportruházatok gyártásához használják. A feldolgozott narancshéj a selymet helyettesítheti a jövőben, a tengeri algából készült biomasszából pedig cipő talpbetét készülhet.

Kender

Ez az egyik legrégebb óta használt kultúrnövény, amit a textilipartól kezdve az építőiparon át számtalan módon hasznosítanak, de a divatvilágban eddig még nem lett igazán népszerű. A kender ruházatok különösen tartósak, antibakteriális és gombaellenes tulajdonsággal és természetes UV szűrő képességgel is rendelkeznek.

Bambusz

Egy biológiailag lebomló anyag. A divatipar egyre gyakrabban használja például zoknik vagy sportnadrágok összetevőjeként, selymes és tartós adottságai miatt.

Len

A len anyag lélegző, tartós és jó nedvszívó képessége miatt számít kedvelt választásnak. Gyakran a kötöttáruk keverékek és az ágyneműk alapanyagaként is használt. A len olcsóbb is például a kenderhez képest.

# data[].attributes.body
A kerozin nem egyenlő a repülőbenzinnel. A kerozint ma már csak a gázturbinás repülőgépek üzemanyagaként használjuk, viszont ez is kőolajból készült, és már el is kezdtek gondolkodni az alternatív pótlásán. Már 8 éve kutatják a biokerozint, de nem nagyon jutottak előre. Eddig kétféle ötlet van. Az egyik egy müncheni műszaki egyetem nevéhez köthető, ahol körülbelül 5000 fajta melegvízi algából próbálták meg előállítani. Szaporításuk egy speciális UV-sugarakat áteresztő üveg alatt folyik, stimulált meleg égövi körülmények között.
A másik eseten acetonnal kísérleteznek új repülőgép üzemanyagként, bár ez nehezebb, az aceton gyulladékonyságát és robbanékonyságát tekintve.

# data[].attributes.body
Biodízel: A biodízel alkalmazásának számos előnye van. Az üzemanyag elégetésekor csak annyi szén-dioxid kerül a környezetbe, amennyit a növény, amiből előállították, élete során a levegőből a szervezetébe épített. Biomassza növényi olajokból (pl. napraforgó, repce, pálmaolaj és szója) nyerik ki. Ez azonban hátrányokat is jelent: a motorokat át kell alakítani, mert a dízelolajhoz képest magas a biodízel viszkozitása, a lobbanáspontja, megnőhet a motor fogyasztása, az oxidációs katalizátorok használata nehézségekbe ütközik, kellemetlen szagot bocsát ki. 
Bioetanol: Etil-alkoholból álló üzemanyag, amelyet magas cukor tartalmú növényekből vagy olyanok más növényekből, amelyekből reakciók során cukrot lehet alakítani (cukornád, burgonya, kukorica) nyernek ki. Az első és második világháborúban is használták, a kezdetleges verzióját, de a 40-es években továbbfejlesztették. A motor hatásfokát és teljesítményét növeli. Németországban használják a legtöbben. Egyik előnye, hogy szegény mezőgazdasági területeken is elő lehet állítani. Hátrányként említik, hogy a gyártása magas villamos-és hőenergiát igényel, emiatt a befektetésből származó haszon sokkal kisebb, mint a hagyományos energiahordozók tekintetében.

# data[].attributes.body
A kőolaj számos hasznos tulajdonságának köszönheti, hogy jelenleg is páratlan nyersanyagnak és energiaforrásnak számít. Sok megújuló energiaforrás ismert, ezért erről most nem írnánk részletesebben. Nagyon fontos a fűtőértéke. Viszonylag egyszerű eljárássorozattal komponenseire bontható, amelynek alapvető célja az üzemanyagok előállítása. Mivel a világ járműveinek túlnyomó része kőolaj alapú üzemanyaggal működik, ez már magában is szinte alig megvalósíthatóvá teszi a kőolaj más üzemanyaggal való kiváltását. A vegyipari szerepe se elhanyagolható, belőle készül például minden műanyag, gyógyszerek, festék, ragasztó és ruha. Kitalálhatunk bármit - valamennyi funkciójában szinte biztosan lehetetlen lesz pótolni a kőolajat. Mi most mégis erre teszünk kísérletet.

# data[].attributes.body
https://regi.tankonyvtar.hu/hu/tartalom/tamop425/0021_Energetika/ch06.html
https://magyarnarancs.hu/belpol/olaj_a_tuzre_-_kimerulo_keszletek-64284
http://www.archenerg.eu/hirek/klaszter-hirek/mit-kell-tudni-a-biodizelrol.html
https://hu.wikipedia.org/wiki/Bioetanol
https://365.reblog.hu/koromlakklemosobol-keszulhet-az-uj-biokerozin?fbclid=IwAR19EW-C5ZiEw1zH-3MACW63YI8N8uFW6-5LxmCDG-uRa0AiMHx60ZIsO9E
http://turizmusonline.hu/kulfold/cikk/biokerozin_algabol?fbclid=IwAR1USAMD0Gi1TGdj4UgL27kMOinOho4hd7W77DdK5oBoIWa_9rDIVMa7jTc
http://ecolounge.hu/eletmod/4-kornyezetbarat-ruhaanyag-a-fold-vedelmeert
http://www.nyf.hu/others/html/kornyezettud/megujulo/Biomassza/Biomassza.html?fbclid=IwAR22xbIHpGsQMTKNbTUhP55VmxXnimzBuYCxlb5axg5KwO5TcCS-PsUncP8

# data[].attributes.headline
A jövőbeli primer és szekunder energiahordozók

# data[].attributes.subject
A jövőbeli primer és szekunder energiahordozók

# data[].attributes.body
A jövő egyik legígéretesebb másodlagos energiahordozója a villamos energia mellett várhatóan a hidrogén lesz.
A hidrogén a Földön vegyületeiben hatalmas mennyiségben fordul elő.
Elő lehet állítani fosszilis tüzelőanyagokból - pl.: földgázból - reformálás segítségével, vízbontással, megújuló és egyéb nem fosszilis alapú energiahordozókkal előállított villamos energiával.
A hidrogénnek mint energia hordozónak elsősorban a környezetvédelmi előnyei a meghatározóak, mert karbon-mentes energia ellátást ígér.
A hidrogén-technológia felhasználásához  fejleszteni kell, illetve meg kell oldani a tárolás és szállítás kérdéseit.
A hidrogén technológiai piac érettségének előrehaladásával, feltehetően 2020 után a hidrogén jelentős szerepet kaphat a közlekedési energiafelhasználásban.