# data[].attributes.body
Billeder: Google

# data[].attributes.body
Sygeplejersken udfører, leder, underviser og udvikler sygeplejen ift. opgaver af sundhedsfremme, sundhedsbevarende, forbyggende, behandlende, rehabiliterende og lindre karakter, som retter sig både mod den enkelte patient og mod grupper af patienter og pårørende.

Sygeplejersken har en central rolle ifm.: Væsketerapi, anlæggelse og fjernelse af kateter, administration af medicin, smertescore, ernæringsscore osv.

# data[].attributes.body
I den sekundære sektor:
Skadestue, traumecenter, modtagelsesenheder, medicinsk og kirurgisk afdeling, børne og ungdomsafdeling, fødeafdelinger, intensiv enheder, operations afdeling mm.

I den primære sektor:
Hjemmeplejen, plejehjem, ældre og sundheds centre, lægepraksis, privathospitaler.

Psykiatrien

# data[].attributes.headline
Møde patienten med omsorg, respekt og tillid i udførelsen af plejen.

# data[].attributes.subject
Møde patienten med omsorg, respekt og tillid i udførelsen af plejen.

# data[].attributes.body
Se patienten som et menneske og ikke som et objekt.
Kari Martinsen

# data[].attributes.body
S ygeplejerskens unikke funktion er at bistå den enkelte, syg eller rask, med at udføre de aktiviteter til at fremme eller genvindelse af sundheden (eller til en fredelig død), som han ville udføre på egen hånd, hvis han havde den fornødne styrke, vilje eller viden, og at gøre dette på en måde, da hjælper ham til så hurtigt som muligt at blive selvhjulpen.    - Virgina Henderson

# data[].attributes.body
Sygeplejerskens teoretiske grundlag omfatter natur-, samfunds-, human- og sundhedsvidenskaben

# data[].attributes.body
- En sygeplejerske er ofte bindeleddet for mange professioner, pårørende og selve patienten
- Har stort ansvar, da alle informationer skal viderebringes til mange
-  Nødvendigt at være bekendt med nyeste viden og forskning
- En sygeplejerske skal være omstillingsparat. Skal kunne undervise, fremme, udvikle, udføre og lede
- Beskyttet autorisation, gældende globalt og internationalt
- Mange muligheder for specialuddannelser og videreuddannelser
- Skal kunne håndtere mange tabuer, fordomme og være meget rummelige

# data[].attributes.attachment_link.description
Patientoplevet Kvalitet: Stop op og lyt til patienten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jeg har været ude på rigtig mange oprydningskonsultationer og kigget ind i rigtig mange overfyldte og proppede klædeskabe. Ulemperne ved at have et overfyldt klædeskab er mange. Pga. en rodet opbevaring mister du overblikket over, hvad du har og kommer til at købe tøj ind, du ikke har brug for. Når du har fået alt dit tøj på rette plads, er det meget nemmere for dig at gennemskue, hvad du har brug for, så du undergår dyre impulskøb.

I det følgende får du tips til, hvordan du kan rydde op i din garderobe og forenkle den, så du kun har det tøj, du bruger og holder af.

Rod er ting, du ikke bruger og ikke holder af, så har du noget tøj, du ikke har gået i de sidste 2 år, så er det gået hen og blevet rod, fordi du ikke har brugt det i 2 år. Det kan godt være, at du tror, du holder af det, men hvis du virkelig holdt af det, ville du så ikke have brugt det? Alt det tøj, som du ikke har haft på inden for det sidste 2 år, vil du med 99 % sandsynlighed heller ikke tage på i fremtiden.

Med det i bevidstheden kan du som det første, når du åbner klædeskabet, starte med at smide det tøj ud, som du ikke har haft på inden for de sidste 2 år. Kom tøjet i en tøjcontainer så det kommer videre til mennesker, der har brug for det, giv det til venner eller giv tøjet til en genbrugsbutik. Det er nemmere at skille sig af med tøj, der har været dyrt eller, som er en gave fra en god ven, hvis du ved, at andre vil komme til at få glæde af det.

Begynd allerede med at sorterer det tøj fra, du ikke har brugt inden for de sidste 2 år, når du åbner dit klædeskab.
Dit yndlingstøj
Tag nu det tøj, som du tit har haft på inden for de sidste 3 måneder og hæng det helt til højre på stangen, når du står og kigger ind i din garderobe.

Alle trøjer, bluser osv., som du bruger ofte, ligger du på en hylde i skabet. Derefter tager du det tøj fra, som ikke passer til den aktuelle årstid. Hvis det er sommer, tager du dit vintertøj, gennemgår det og beholder kun det tøj, som du straks ville tage på, hvis det var koldt udenfor. Dit vintertøj kan du putte i en opbevaringskasse. Sæt et mærke uden på kassen, så du nemt kan identificerer indholdet. Nogle vælger kun at have tøj fra den aktueller årstid i deres skab, og resten af tøjet placeres på loftet eller et andet sted. Du kan også gøre som mig og placere tøjet fra den ikke aktuelle årstid i opbevaringskasser inde i skabet.

Det tøj, som du nu har udvalgt, er dit yndlingstøj. Det udgør sjældent mere end en tredjedel af din samlede garderobe.

Tøjet til højre, som indbefatter bluserne med de orange farver, er mit yndlingstøj.

Kig nu på den del af dit tøj, der hænger til højre, og som er dit yndlingstøj. Hvad er det, der gør, at du er så glad for at have det på? Er det farven, materialet, størrelsen, snittet, mønstret eller noget helt andet? Når du har fundet ud af, hvad der gør dit foretrukne tøj til dit yndlingstøj, er det let for dig at gå på tøjindkøb i fremtiden, for nu ved du nøjagtigt, hvad du skal gå efter.

For mit eget vedkommende er det meget nemt at købe tøj, hvad angår farver og materialer. Jeg har 4 farver, jeg går efter, og alle andre farver kigger jeg simpelthen ikke på. De 4 farver, jeg går efter, er blå, grønne, orange og rødlige farver som pink, lyserød, lilla og rød. Disse 4 farver løfter min energi, og derfor går jeg efter dem. Skulle jeg lige pludselig få behov for at gå i andre farver, ville jeg selvfølgelig gøre det. Derudover køber jeg kun tøj i rene naturmaterialer som bomuld, uld, silke osv.

Den del af dit tøj, der nu hænger til venstre i dit skab, er det tøj, som du kun bruger sjældent eller aldrig. Det er tøj, du har svært ved at skille dig af med af forskellige årsager. Det kan være, det har været dyrt, det kan være, at du ikke kan passe det længere, men tænker at du vil gemme det til, du taber dig og kan passe det igen osv.

Hvad angår tøj, du gemmer, fordi du håber på at kunne komme til at passe det igen, så er mit råd, at du skiller dig af med det. Skil dig af med alt det tøj, der er for småt og køb i stedet noget tøj, som du føler dig godt tilpas i, sådan som du er for tiden. Tøj du beholder, som du ikke kan passe, minder dig bare om, at du skal tabe dig og giver dig på den måde dårlig samvittighed, og dårlig samvittighed stjæler din gode energi.

Den bedste forudsætning for, at du kan tabe dig, er, at du har et positivt forhold til din krop og er glad for dig selv med den størrelse, du har. Når du så har tabt dig, så kan du købe noget nyt tøj, der passer til din nye størrelse.

Denne bluse, som jeg holder meget af, men som jeg ikke bruger, røg til genbrugssen. Nu er der plads til noget nyt smukt tøj i mit skab.

Med henblik på at forenkle og sortere yderligere i den del af tøjet, der ikke er dit yndlingstøj(tøjet til venstre i skabet), kan du stille dig selv følgende spørgsmål til hver enkelt stykke tøj:

Hvorfor beholder jeg det ?

Har jeg virkelig behov for det ?

Passer det, til den person jeg er i dag ?

Vil den frihed, jeg opnår ved at skille mig af med det, veje tungere end de mulige beklagelser, jeg måtte have ved at skille mig af med det ?

Hvis du har nogle stykker tøj tilbage, som du er i tvivl, om du skal beholde eller give væk, kan du gøre følgende: Lig det tøj, du ikke har brugt længe, og som du er i tvivl, om du skal beholde, på en hylde for sig selv. Beslut dig for at begynde at gå jævnligt i dette tøj. Når du nu begynder at bruge det, vil det hurtigt vise sig, om du kan lide at gå i det og derfor bliver ved med at gå i det eller, om du er vokset fra det. Viser det sig, at dette tøj ikke længere føles godt at gå i, er det nu meget nemmere for dig at give det væk.

Før oprydning Efter oprydning

På efter billedet ser du på øverste hylle en af mine opbevaringskassen med vintertøj. Det er vigtigt, at tøjet kan ånde i dine opbevaringskasser. Mine opbevaringskasser er i sort pap og kan købes hos Trævarernes Udsalg. Men i dag findes der rigtig mange forskellige typer af opbevaringskasser. Opbevaringskasser kan også fås med lufthuller, hvilket kan være ganske smart.
Hvad får du ud af at rydde op
Der er rigtig mange fordele ved at rydde op. Her skal blot nævnes nogle af dem.

- Du får større overblik.

- Undgår at udskyde tingene til sidste øjeblik.

- Når dine mål lettere.

- Du får større gennemslagskraft.

- Mere energi.

- Bedre helbred.

- Ro i dine omgivelser.

Jeg har i rigtig mange tilfælde oplevet, at folk tabte sig efter en gennemgribende oprydningsrunde. Det gjorde jeg også selv, da jeg i sin tid tog den helt store gennemgribende oprydning i mit eget hjem.

Du behøver ikke at starte med den helt store gennemgribende oprydning. Blot det at tage de første små skridt, kan have en kæmpe indvirkning på dit liv. Lad være med at vente på det perfekte tidspunkt til at gå i gang.... det perfekte tidspunkt er nu.

God fornøjelse med oprydningen og rigtig god sommer.

Med Kærlig Hilsen Karin

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg har været ude på rigtig mange oprydningskonsultationer og kigget ind i rigtig mange overfyldte og proppede klædeskabe. Ulemperne ved at have et overfyldt klædeskab er mange. Pga. en rodet opbevaring mister du overblikket over, hvad du har og kommer til at købe tøj ind, du ikke har brug for.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bede påtrængende personlige spørgsmål om patienten og hans liv er meget uprofessionelt. Ligeledes giver ud personlige meninger om problemer og spørgsmål i forbindelse med patienten også udgør ikke-terapeutiske kommunikation. Når du giver en personlig mening, du snuppe væk beslutningsprocessen mulighed fra din patient.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klokken er ni om morgenen, det er weekend, og du ligger stadig og bobler i pudevåret. Ude i køkkenet er morgenmaden for længst ryddet af vejen, og dine bedsteforældre er allerede i gang med dagens gøremål.

De fleste har på et tidspunkt i deres liv stået i en lignende situation, hvor et eller flere ældre familiemedlemmer har været oppe i flere timer, før man selv har fået bakset sig ud af fjerene.

"Hvorfor er det lige, at de ældre står så tidligt op?" spørger Videnskab.dk's læser Pia Strandgaard.

Du kan ikke sove, når du bliver gammel

For at besvare det komplekse spørgsmål har Videnskab.dk ringet til fire eksperter, som alle har givet deres bud på, hvorfor de ældre ikke kan blive under dynen.

Men inden vi giver en del af svaret på spørgsmålet, er vi nødt til at vide nogle grundlæggende ting om, hvorfor vi har brug for at hengive os til puder og dyner og sove én tredjedel af livet væk.

"Vi bruger søvn til at restituere kroppen og lagre vores hukommelse, og det stopper vi ikke med, bare fordi vi bliver ældre. Vi har brug for at restituere gennem hele livet," siger Poul Jennum, der er klinisk professor og overlæge på Institut for Klinisk Medicin, Neuro- og Sansefag på Glostrup Hospital.

Han forklarer, at tiden, vi skal bruge på at restituere, stiger og falder gennem livet, men når vi bliver ældre, så er søvnbehovet generelt lidt lavere.

"Søvnbehovet falder en times tid over seniorårene. Mere er det ikke. Det skyldes, at der sker ændringer i hjernen og kroppen," siger Poul Jennum.

Kemiske processer bestemmer søvnbehovet

Så ifølge Poul Jennum har vi nu en del af svaret på, hvorfor ældre mennesker står tidligt op. Det skyldes til dels, at de har et mindre søvnbehov. Men hvad er det, der bestemmer, at vi på vores ældre dage må liste ud af dynerne lidt tidligere end andre?

For at besvare det spørgsmål ringer vi til professor Morten Møller, der også forsker i søvn. Men han giver et lidt overraskende svar.

"Vi ved faktisk ikke, hvad der gør, at vi føler os udhvilede og dermed bestemmer søvnbehovet. Det er fantastisk, at vi endnu ikke kan måle nogen fysiologiske og biokemiske processer, som restitueres under søvn," siger Morten Møller, der er professor ved Institut for Neurovidenskab og Farmakologi på Neuropsykologisk laboratorium i København.

Og da vi spørger Morten Møller om, hvorfor ældre mennesker står tidligt op, så lægger han ud med at afvise, at de faktisk står tidligt op.

"Jeg tror ikke, at ældre står tidligere op end andre aldersgrupper, men der er mange ældre, som oplever, at kvaliteten af søvnen falder, fordi de vågner mere om natten," siger han.

Poul Jennum er enig med Morten Møller i, at de ældres søvn bliver af ringere kvalitet, fordi mængden af den dybe søvn falder med alderen. Det betyder, at de nemmere vågner gennem natten. Men han holder fast i, at der er forskellige faktorer, der gør, at de står tidligere op.

Adfærd styrer søvnen

Nu har vi set lidt på, hvordan biologien spiller ind på søvnbehovet, men det er ikke kun kemiske processer og hjerneaktivitet, der bestemmer, hvornår vi skal ud af fjerene.

"Mange ældre gider ikke sidde oppe hele natten. Det skyldes i høj grad adfærd, som også er en af årsagerne til, at man vågner lidt tidligere," siger søvnforsker Poul Jennum.

På den måde kan det måske spille ind, at når de ældre går tidligt i seng, så vågner de også tidligere.

Og adfærden kan i høj grad skyldes gamle vaner, mener Margrethe Kähler, der arbejder hos Ældre Sagen.

"Jeg er sikker på, at for mange mennesker er det dybt vanebundet, at man står tidligt op på grund af sit tidligere arbejde, hvor det har været nødvendigt. Og det har lagt et spor i hjernen, så man fortsætter med den vane, når man bliver ældre," siger Margrethe Kähler, der er chefkonsulent i samfundsanalyse hos Ældre Sagen.

Hun har tit kontakt til ældre mennesker, som hun blandt andet taler med om søvn og tilføjer:

o Drop kaffen efter aftensmaden

"Ældre mennesker har rigtigt nok et mindre søvnbehov, men når de går fra arbejdsmarkedet, så lever de typisk et mere stille liv, hvor der for eksempel er plads til middagslure. Og hvis du tager dig en middagslur, men går i seng, som du plejer, så vil du automatisk vågne tidligere."

Normer bekymrer de ældre

Adfærd betyder tydeligvis meget i forhold til, hvornår vi står op, men hvis vi skal bakke endnu længere tilbage, så mener en lektor, at normer faktisk styrer vores adfærd. Og det er ikke altid praktisk.

"Der er en opstillet norm om, at vi skal sove otte timer for at være udhvilet, og det kan være enormt stressende, hvis man ikke kan det. Det kan i sidste ende gøre, at folk føler sig syge, fordi de afviger fra 'normalen'," forklarer Karen Munk, der er lektor ved Institut for Kultur og Samfund - Center for Sundhed, Menneske og Kultur, hvor hun blandt andet forsker i alderdommens psykologi.

Og frustrationen over ikke at kunne sove otte timer møder hun ofte i sit arbejde.

"Når man bliver gammel, så har man normer med fra sit yngre voksenliv, og meget ofte bliver de overrasket over, at man ikke nødvendigvis behøver at sove otte timer for at være udhvilet," siger hun.

Det er okay at stå tidligt op

Så hvis vi skal ryste dynerne og sammenfatte, hvad vores søvneksperter har sagt, så bekræfter flere af dem, at de ældre mennesker faktisk står tidligere op. Og det er både biologi og adfærd, der bestemmer, hvornår de ældre slår øjnene op til en ny dag.

Søvnforsker Poul Jennum forsikrer da også, at det ikke er farligt, at man vågner tidligt.

"Det er normalt, at man vågner lidt tidligere, ligesom at det er normalt, at man vågner lidt flere gange om natten og skal ud at tisse. Man skal hellere tilpasse sin hverdag ud fra adfærd og vaner og ikke gøre det til et problem," siger han.

Vi siger tak til Pia Strandgaard for det gode spørgsmål, og sender som kvittering en Videnskab.dk T-shirt. Hvis du har et spørgsmål, som du gerne vil have et videnskabeligt svar på, så send os spørgsmålet på sv@videnskab.dk eller se, om svaret på dit spørgsmål skulle ligge i Spørg Videnskabens arkiv.

Vi spurgte læserne på Facebook, hvilken Spørg Videnskaben de helst ville have svar på - og der var ingen tvivl om, at dette spørgsmål var vinderen. 25 ud af 33 læsere ville helst vide, hvorfor gamle mennesker står tidligt op.

Følg os på Facebook og få spændende nyheder serveret direkte til dig hver eneste dag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvorfor står ældre mennesker tidligt op?

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan sove, når du bliver gammel - eller kan du? For de fleste har vist oplevet, at ældre medlemmer af familien står op før en vis herre får sko på, men hvorfor står den ældre generation tidligt op, vil en læser gerne vide.

# data[].attributes.attachment_link.description
Foto: Kommunikation. 19. november 2015 I dag 19. november har Hospitalsenheden Vest fokus på ernæring og underernæring med kampagnedagen "Nutrition...

# data[].attributes.headline
Sygeplejersken skal hjælpe patienten med at: 

# data[].attributes.subject
Sygeplejersken skal hjælpe patienten med at: 

# data[].attributes.body
1. Trække vejret normalt
2. Spise og drikke i nødvendigt omfang
3. Udskille kroppens affaldsstoffer
4. Bevæge sig og bevare en ønskelig stilling
5. Sove og hvile
6. Vælge passende tøj samt klæde sig af og på
7. Holde kropstemperatur inden for normale grænser ved at justere påklædning og regulere omgivelserne
8. Holde kroppen ren og velsoigneret og beskytte husen
9. Undgå farer i omgivelserne og undgå at skade andre
10. Kommunikere med andre og give udtryk for følelser, behov, frygt osv.
11. Dyrke sin tro
12. Arbejde med noget, som giver følelse af at udrette noget
13. Lege eller deltage i forskellige former for adspredelse
14. Lære, opdage eller stille den nysgerrighed som fører til normal udvikling og sundhed