# data[].attributes.body
Vidensarbejderne har ikke det samme skel mellem arbejde og fritid som arbejderen i industrisamfundet. For nogle ser deres arbejde i vidensamfundet som en hobby. Derfor bruger mange vidensarbejdere tit aftenerne på arbejde og arbejde og fritid "flyder" sammen, hvilket kan give folk stress.

# data[].attributes.body
Vidensarbejde finder sted inden for banker, IT, forskning, kommunikation. Det er dog ikke alle, der arbejder med viden. For 15% af os danskere arbejder stadig i industrien med at fremstille varer og en anden del arbejder med service som transport og handel.

# data[].attributes.body
Kendetegnet ved dette samfund er f.eks. individualiteten. Hvert menneske vælger selv, hvordan han/hun vil leve, og forholdet til familie, arbejde og venner kan udskiftes efter egen lyst. Denne tendens ser man også i den politiske verden. Her begynder mange vælgere at "shoppe" rundt mellem partierne fra valg til valg.

# data[].attributes.body
Videnssamfundet var det, der afløste Industrisamfundet, og her blev viden og uddannelse, den vigtigste ressource i samfundet. Man begyndte at opfinde flere og flere ting. Computeren blev opfundet og har status som videnssamfundets vigtigste arbejdsredskab.

# data[].attributes.body
Flere og flere begyndte at få skrivebordsarbejde. Det betød, at man manglede arbejdskraft på fabrikkerne. Derfor inviterede man såkaldt "gæstearbejdere" fra Tyrkiet og Jugoslavien til Danmark. Og videnssamfundet havde så småt taget sin begyndelse.

# data[].attributes.body
På fabrikkerne var det chefen, der bestemte, og medarbejderne havde ikke stor indflydelse på, hvordan arbejdet skulle udføres. Borgerskabet (de rige) ejede for det meste fabrikkerne, og andre vigtige ting som f.eks. banker.

# data[].attributes.body
I 1960'erne slog fjernsynet i gennem, og DR (Danmarks Radio) blev et samlingspunkt, og et sted man hyggede sig, for mange familier.

# data[].attributes.body
I året 1919 blev otte timers dagen indført som en normal arbejdsdag i Danmark, og fritid blev pludselig en vigtig del af livet, mens adskillelsen af arbejde og fritid stadig var skarp.

# data[].attributes.body
Det moderne liv i byerne, betød at tid til familien og søndagskirken begyndte at miste betydning. I stedet blev foreninger, partier og fritidsinteresser vigtige for det sociale liv.

# data[].attributes.body
Mange flyttede derfor fra landet til byerne for at arbejde i de nye fabrikker. Men i de nye fabrikker var der hårdt arbejde med lange arbejdsdage og dårlige boligforhold. Der opstod også langsomt en velfærdsstat, der sikrede bedre forhold, og rettigheder til alle.

# data[].attributes.body
I slutningen af 1800 tallet kom industrialiseringen. Det betød, at der nu blev bygget fabrikker i byerne, der ved hjælp af dampmaskiner og kulkraft producerede varer hurtigere og billigere. Her blev økonomien liberaliseret og efter hånden kunne alle deltage i demokratiet.

# data[].attributes.body
Husmænd og landarbejdere kendte ikke til fritid - de arbejdede altid. Godsejerne havde fritid til at beskæftige sig med finkultur fx litterratur.

# data[].attributes.body
Ved hjælp af partiet Venstre og den voksende højskole bevægelse, blev der formelt indført demokrati, men det var de færreste der reelt kunne deltage.

# data[].attributes.body
I denne samfundstype var der et hieraki. Her var det godsejerne, der lå øverst. De deltog ikke i arbejdet på gården, for det var husmændene, der udførte arbejdet. Husmændene var meget afhængige af at arbejde for andre, fordi de ikke havde jord nok til at klare sig selv.

# data[].attributes.body
Landmændene fik mere indflydelse i samfundet, og fik dannet partiet venstre, der skulle varetage landbrugets interesser i dansk politik

# data[].attributes.body
I 1800-tallet blev der opfundet maskiner, som gjorde høstarbejdet lettere. Derfor faldt prisen på korn, mens efterspørgslen på kød- og mælkeprodukter steg. Derfor satsede landmændene nu på produktionen af bacon og smør.

# data[].attributes.body
Man levede af landbrug og husdyr. Men landbruget gennemgik en forandring i 1800-tallet, hvor man ændrede produktionsformen, og gårdejerne fik mere indflydelse i samfundet. Gårdejernes position blev styrket gennem andelsbevægelsen.