# data[].attributes.body
Va introduir el naturalisme a Catalunya amb les seves novel·les. És el pare de la novel·la catalana moderna i de les seves obres destaquen l'Escanyapobres i Vilaniu.

# data[].attributes.body
Sorgeix a França e 1872. S'interessa per explicar allò que ens evolta relacionant-lo amb la ciència. Destaquen Darwin i Émile Zola.

# data[].attributes.body
Sorgeix el 1830 a França. Parla sobre actualitat amb la descripció exacta dels ambients i la psicologia dels personatges. És un mirall objectiu de la realitat. Destaquen Balzac, Stenhald o Flaubert.

# data[].attributes.body
Tenia intenció descriptiva i testimonial. Incloïa el quadre de costums, manca d'arguments, descripcions específiques i prototips de personatges estereotipats. També trobem un narrador subjectiu.

# data[].attributes.body
La seva intenció inicial era narrar fets històrics amb màxima objectivitat, però va acabar tractant la realitat psicològica i setimentalment.

# data[].attributes.body
Petició o reclamació a superiors a l'administració. Estrucutra:

- Encapçalament.

- Exposició.

- Sol·licitud.

- Data lloc i firma.

- Destinació.

# data[].attributes.body
Va ser un capellà que viatjava en vaixell i escrivia sobre la fe i la religió i les arrels històriques.

De les seves obres destaquen l'Atlàntida (1877), amb la que va guanyar un premi especial als Jcs Florals i Canigó (1866), u alre poema èpic de temàtica històrica i religiosa.

# data[].attributes.body
Van ser creats el 1859 i fomentaven el català com a llengua culta.

Hi havia tres categories amb els seus premis per a poesia:

- Patria: viola d'or i d'argent.

- Fi: la flor natural.

Fides (fe): l'englantina d'or.

- Amor: la flor natural.

Qui aconseguia els tres premis era nomenat mestre en gai saber, com Jacint Verdaguer, Àngel Guimerà o Narcís Oller.

Gràcies als Jocs es van crear editorials en català, es va donar prestigi a la llengua, es van propulsar els gèneres literaris i es va crear un públic literari.

# data[].attributes.body
Tres segles després de decaïment social es va originar el Romanticisme, on la burgesia catalana va impulsar el català amb la Renaixença. Va ser un corrent literari, de cultura i que va definir el concepte de nació (catalana).

Sorgeix al final del segle XVIII a Anglaterra (Lord Byron) i Alemanya, tot i que no es manifesta a Catalunya fins al segle XIX. Destaca la publicació de 1833 de Bonaventura Carles Aribau a la revista El Vapor de L'oda a la pàtria. Va ser la primera poesia romàntica en català.

# data[].attributes.body
També es coneix com a segle de les llums. Els il·lustrats catalans escrivien en casellà. Es fan nous descobriments científics basats en el mètode científic i en la imposició de la raó per davant de la fe. En aquesta etapa sorgeix la burgesia a causa de la industrialització.

# data[].attributes.body
A França sorgeixen noves idees, com la imitatio (imitació i retorn als models clàssics). Suposa el retorn de la moral estoica i l'heroi clàssic. També es caracteritza per la simplicitat de formes.

# data[].attributes.body
- El pessismisme i la repressió ocupen el lloc de la confiança renaixentista i en literatura es canvia la bellesa i l'harmonia pel recarregament i la sàtira. Té les següents característiques:

- Contrast entre conceptes (vida/mort, llum/ombra).

- Deformació a dos nivells: realista (caricatura) i idealista (bellesa absoluta)

- Exageració (ús extrem de la hipèrbole i l'hipèrbaton).

- Dinamisme i vialisme (alteració de l'ordre sintàctic).

# data[].attributes.body
- Valoració de la persona.

- Redescobriment de la cultura clàssica.

- Ús predominant del llatí com a llengua de cultura.

- Imposició del castellà com a idioma de l'aristocràcia i la política.

En prosa destaca Cristòfor Despuig i en poesia Joan Timoneda, Pere Serafí i Joan Pujol.

# data[].attributes.body
- Oficial o administrativa (formal).

- Familiar o d'amistat (informal).

- De presentació o sol·licitud de feina (formal).

- Oberta.

# data[].attributes.body
Propietat per la qual entenem el text com a una unitat d'informació. Estableix la relació de significat entre oracions, paràgrafs, capítols...

# data[].attributes.body
Característica basada en el conjunt de recursos que utilitzem per relacionar les parts d'un text i formar-lo com a unitat.

S'aconsegueix gràcies a mecanismes gramaticals (pronoms, el·lipsis, determinants, connectors...) i lèxics (repetició de paraules, sinònims, hipònims, hiperònims...)

També influencien el punt de vista i la puntuació.

# data[].attributes.body
La carta formal es pot considerar una conversació escrita tot i poder contenir narracions, descripcions o argumentacions.

La seva estructura és la següent:

1- Nom i adreça de l'emissora/a i del receptor/a.

2- Salutació separada dels cos per : o ,

3- Cos de la carta: clar i entenedor.

4- Comiat i signatura a mà.

5- Localitat i data.

# data[].attributes.body
Reprodueix les paraules de l'emissor però sense verb introductori ni la conjunció "que". Pot resultar difícil d'interpretar.

S'utilitza en textos literaris moderns.

# data[].attributes.body
Explica el que ha dit l'emissor.

# data[].attributes.body
Reprodueix les paraules pronunciades per l'emissor literalment. Sol presentar dos punts i cometes per fer referència a situacions passades.

# data[].attributes.body
Document que conté la informació personal i professional més rellevant i necessària per al món laboral. El seu objectiu és aconseguir una entrevista i és el primer contacte amb l'empresa, per tant ha de demostrar que la persona està capacitada per a la feina.

L'estructura és clara i amb oracions simples. La presentació també ha de ser neta, clara i entenedora.

Es pot acompanyar d'una carta de presentació i altres documents.

No és necessari que estigui signat i s'aconsella destacar les dades de contacte (telèfon, correu electrònic...).

En el model següent permet observar clarament l'estructura del currículum.

# data[].attributes.body
- Curial e Güelfa (1435-1462). D'autor anònim. Explica l'amor entre els dos persontages que els fa assolir els seus objectius i l'amor.

- Tirant lo Blanc de Joanot Martorell: Narra les aventures de Tirant per Sicilía i Constantinoble i com esdevé emperador. És una obra moderna, eròtica, humorística, amorosa i moralitzant.

# data[].attributes.body
Bernat Metge va introduir les idees humanístiques a Catalunya. Va ser empresonat (1396-1399). En aquesta experiència va escriure els quatre llibres de Lo Somni. També té obres en vers, com Fortuna e Prudència.

# data[].attributes.body
Emprada per l'Església amb l'objectiu de sortir de la crisi que patia.

- Francesc Eiximenis: Lo Crestià, havien de ser tretze llibres sobre el dogma i les morals cristianes. Finalment van ser quatre.

- Vicent Ferrer: autor de nombrosos sermons.

- Anselm Turmeda: La Disputa de l'ase. Es converteix a l'islamisme.

# data[].attributes.body
Narren fets històrics generalment bèl·lics i de manera contemporània.

- Crònica de Jaume I o Llibre dels feits.

- Crònica de Bernat d'Esclot o Llibre del rei En Pere.

- Crònica de Ramon Muntaner.

- Crònica de Pere el Cerimoniós.

# data[].attributes.body
Gènere narratiu en prosa que explica les aventures d'un heroi amb els ideals cavallerescos valent i forçut dins dels límits humans. Gairebé no hi apareixen elements meravellosos.

# data[].attributes.body
- Prosa historiogràfica.

- Prosa religiosa i moralitzant.

- Prosa humanística.

# data[].attributes.body
Pare del català literari. Té 234 títols. Tracta una gran varietat de temes i llegeix ciència en llatí i àrab.

Les seves obres més importants són:

- El llibre d'Evast e Blanquerna (forma de vida de la burgesia en una crisi de cristianisme).

- El llibre de les bèsties (narració didàctica i moral amb representació dels comportaments humans per mitja d'animals).

- El llibre d'Amic e Amat (conté una metàfora per ser llegida cada dia de l'any).

- El llibre de l'ordre de cavalleries (manual de cavaller cristià).

# data[].attributes.body
Les traduccions de Forum Iudicum i Homílies d'Organyà. Són textos pràctics.

# data[].attributes.body
- Declarativa. Aporta Informació al receptor.

- Interrogativa. El receptor demana informació.

- Imperativa. L'emissor vol influir en el receptor.

- Exclamativa. Resalta un aspecte del que declara, del que pregunta o del que demana.

# data[].attributes.body
Cavaller, noble i escriptor que va participar a les guerres del nord d'Itàlia. Posteriorment va esdevenir falconer reial i poeta. Va ser un dels poetes més importants de la seva època degut al seu estil innovador, que tractava la dama en carn i ossos i les seves relacions, cos i ànima, amb l'home amb virtuts i defectes.

# data[].attributes.body
Segles XII-XIII: Alfons I el Cast, Guillem de Cabestany, Guillem de Cervera i Guillem de Berguedà.

Segles XIV-XV: Jaume Marc, Pere Marc i Jordi de Sant Jordi.

# data[].attributes.body
- Cançó: Basada en l'amor a la dama. El trobador utilitzava senyals per avisar a la dama.

- Sirventés: utilitzat per l'atac personal i la propaganda ideològica.

- Plany: Destinat a lloar un personatge mort.

- Pastrel·la: Narrava festeigs amorosos entre pastores i cavallers.

- Alba: Dedicada al despertar dels amants que s'havien de separar.

# data[].attributes.body
Poesia de l'edat mitjana originada a les corts aristocràtiques i escrita en provençal.

En aquella edat hi havia trobadors, que feien composicions amb la finalitat de ser cantades i joglars, que eren els encarregats d'interpretar-les.

Amor cortés: Amor educat, refinat i espiritual cap a la dama.

Dama: domina o midons.

Trobador: utilitzava senyals per advertir la dama.

Gilós: marit.

Lausengiers: espies, acusadors.