# data[].attributes.headline
Kõige tuntum rai on hiid-sarvikrai.Euroopat ümbritsevates meredes elavad railaste sugukond kuuluvad harilik rai (Dipturus batis), ogarai, marmorrai, tähtrai, montagui rai ja kägurai.Kõige suuremad raid on kotkasrailased (siruulatus kuni 2,5 m, pikkus kuni 5 m) ja astelrailased (laius kuni 2,1 m, pikkus kuni 5,5 m).Elektrirailastel on muundunud lihastest moodustatud elektrielund, mille abil nad saakloomi 60...230 voldiste ja üle 30 ampriliste elektrilahendustega halvavad.

# data[].attributes.subject
Kõige tuntum rai on hiid-sarvikrai.Euroopat ümbritsevates meredes elavad railaste sugukond kuuluvad harilik rai (Dipturus batis), ogarai, marmorrai, tähtrai, montagui rai ja kägurai.Kõige suuremad raid on kotkasrailased (siruulatus kuni 2,5 m, pikkus kuni 5 m) ja astelrailased (laius kuni 2,1 m, pikkus kuni 5,5 m).Elektrirailastel on muundunud lihastest moodustatud elektrielund, mille abil nad saakloomi 60...230 voldiste ja üle 30 ampriliste elektrilahendustega halvavad.

# data[].attributes.headline
Raid on põhjakalad. Nad lebavad tihti liikumatuna veekogu põhjas.Enamik raisid on merekalad, mõned liigid elavad magevees (Kesk- ja Lõuna-Ameerika jõgede jõerailased ning mõned Austraalia saagrai liigid).

# data[].attributes.subject
Raid on põhjakalad. Nad lebavad tihti liikumatuna veekogu põhjas.Enamik raisid on merekalad, mõned liigid elavad magevees (Kesk- ja Lõuna-Ameerika jõgede jõerailased ning mõned Austraalia saagrai liigid).

# data[].attributes.headline
Enamik railaadsetest toitub bentosest karpidest, vähkidest ja okasnahksetest. Raid võivad süüa ka kalu.

# data[].attributes.subject
Enamik railaadsetest toitub bentosest karpidest, vähkidest ja okasnahksetest. Raid võivad süüa ka kalu.