# data[].attributes.headline
Гід слухача/слухачки Фестивалю

# data[].attributes.subject
Гід слухача/слухачки Фестивалю

# data[].attributes.attachment_link.title
Гід слухача(-ки) Фестивалю шістдесятництва та дисидентського руху (2021)

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out this document designed by Наталія Нагорна.

# data[].attributes.headline
Тематичні матеріали для ознайомлення учасникам(-цям) до старту події

# data[].attributes.subject
Тематичні матеріали для ознайомлення учасникам(-цям) до старту події

# data[].attributes.body
Документальний відеоцикл "Шістдесятники" від історичного  проєкту “Машина часу” - https://wke.lt/w/s/2bXVeb

Оглядова стаття "Михайлина Коцюбинська" - https://uahistory.com/topics/famous_people/7009?fbclid=IwAR20_GcGMxA7RckbYZynGqlcXtlhNkJ0pBF3NHFQUWO5Kq-y8_42ZiM32v8

# data[].attributes.attachment_link.description
We built Wakelet using the latest technologies to make it faster and easier to use. Unfortunately, your browser doesn't support those technologies.

# data[].attributes.body
1. Відео лекції пана Дмитра Стуса "Михайлина Коцюбинська - знакова постать українського шістдесятництва" -https://youtu.be/9qM_l7ClLPM

2. Рефлексія - https://padlet.com/p4c1/u3ypb675eno98588

3. Матеріали для самостійного опрацювання:

а) Документальне відео "Шістдесятники" - https://cutt.ly/VWsL5xv

б) "Прямостояння" Михайлина Коцюбинська - запис передачі  на каналі "Культура" Режисер Тамара Бойко, учасники:  Елеонора Соловей, Ірина Волицька, Валентина Чорновіл, Наталя Кучер, Лесь Танюк, Леонід Фінберг, Олексій Сінченко (2015) - https://youtu.be/U1njAWX1W3Y

в) Михайлина Коцюбинська: "Бути собою". Біобібліографічний нарис - http://biography.nbuv.gov.ua/data/data/bibliogr/1840.pdf

г) Обертас О. Небога від Бога - https://www.istpravda.com.ua/articles/2011/01/11/12766/

4. Квізи:

Тест № 1 - https://gamilab.com/play/f91903b5-64d4-425e-8413-2dc183eeb3c0

Тест № 2 - https://gamilab.com/play/9c52b320-f709-4331-99e9-984991e819a9

Тест № 3 - https://gamilab.com/play/a5fd3409-df8a-4bd7-be83-3b45e46071bc

Як долучитися?
1. Переходите за прикріпленим лінком (ресурс має завантажитись).
2. Вписуєте своє прізвище та ім'я у відповідне віконечко (без реєстрації в ресурсі!). Тиснете "continue".
3. На ігровому полі, яке з'явиться, натискаєте кнопку “play”.
4. Почергово виконуєте завдання, обираючи правильні варіанти відповідей, та рухаєтеся від старту до фінішу.
У Грі-тесті № 1 маєте досягти вершини гори (максимальна кількість балів - 1000).
У Грі-тесті № 2 маєте знайти вихід з міста (максимальна кількість балів - 600).
У Грі-тесті № 3 маєте доїхати до фінішу, керуючи велосипедистом за допомогою стрілок на клавіатурі (завдання у вигляді “кубу” потрібно спіймати).
Праворуч угорі можете бачити максимальні результати швидкості інших гравців.
Зображення вигляду ігрового поля кожного тесту прикріплені під постом.
5. Виходите з ресурсу після завершення роботи.

Звертаємо увагу! Для зручного відображення усіх елементів гри краще виконувати завдання на комп'ютері/ноутбуці/планшеті.
Успішного підкорення вершин та динамічної мандрівки!

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
шістдесятники

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
сверстюк євген

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
іван світличний

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
алла горська

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
володимир івасюк

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
сергій параджанов

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
тіні забутих предків

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
історія радянської україни

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
історія урср

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
письменники урср

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
література урср

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
студія відеобум

# data[].attributes.attachment_link.title
ШІСТДЕСЯТНИКИ

# data[].attributes.attachment_link.description
У політиці 1960 - 1970-х років 20 століття "шістдесятники" являли собою внутрішню моральну опозицію до радянського тоталітарного державного режиму (політичні...

# data[].attributes.headline
Дошка знайомства учасників(-ць) Фестивалю

# data[].attributes.subject
Дошка знайомства учасників(-ць) Фестивалю

# data[].attributes.body
https://padlet.com/p4c1/mpnibdjakffft4t8

# data[].attributes.headline
Група Фестивалю в Telegram 

# data[].attributes.subject
Група Фестивалю в Telegram 

# data[].attributes.body
https://t.me/joinchat/LyZT2sM8IjZmNTQy

# data[].attributes.attachment_link.title
Фестиваль шістдесятництва 2021

# data[].attributes.headline
Очікування. Внески

# data[].attributes.subject
Очікування. Внески

# data[].attributes.body
http://linoit.com/users/nnago1983/canvases/%D0%A4%D0%B5%D1%81%D1%82%3A%20%D0%9E%D1%87%D1%96%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F

# data[].attributes.attachment_link.title
Фест: Очікування

# data[].attributes.attachment_link.description
lino is an online web sticky note service that can be used to post memos, to-do lists, ideas, and photos anywhere on an online web canvas. lino is a completely free service that runs on all popular web browsers.

# data[].attributes.headline
1. Відео лек

# data[].attributes.body
1. Відео лекції пані Олександри Матвійчук -
частина 1 - https://youtu.be/lJMvdcJuQvQ
частина 2 - https://youtu.be/Gpg5zWpfm9s

2. Рефлексія - https://padlet.com/p4c1/kh16o1krowfzmbes

3. Матеріали для самостійного опрацювання:
а) Рапп І., Овсієнко В. Михайлина Хомівна Коцюбинська - https://khpg.org/1294589651
б) Михайлина Коцюбинська: "Легше жити тоді, коли знаєш, що є-таки у світі щось справжнє" - https://cutt.ly/WWspmZY
в) Коцюбинська М. Листи і люди. Роздуми про епістолярну спадщину -
Школярам читати есей - "Будувати себе. «Прямостояння»", стор. 130 - 145;
Педагогам читати розділ "Лист як документ. Лист як творчість", стор. 11-99;
https://shron1.chtyvo.org.ua/Kotsiubynska_Mykhailyna/Lysty_i_liudy_Rozdumy_pro_epistoliarnu_tvorchist.pdf?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
"Антидот" і "детокс" від "Дня"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Фестиваль шістдесятництва та дисидентського руху - щорічний захід для підлітків та освітян, який із 2017 року проводить Національний центр "Мала академія наук України". Його програма базується на підходах неформальної освіти, яка має тривалий просвітницький ефект: після завершення фестивалю учасники згодом самі проводять локальні заходи такого типу. Ініціаторкою фестивалю є Юлія КРАВЧЕНКО, кандидатка філософських наук, завідуюча лабораторії з розвитку критичного мислення НЦ "МАНУ", тренер з методики "Філософія для дітей" Метью Ліпмана. Сьогодні Юлія Кравченко перебуває в Нью-Йорку, адже віднедавна є також фулбрайтівською стипендіаткою в Колумбійському університеті.
СВІТОГЛЯДНІ ТРАНСФОРМАЦІЇ
- Як з'явилася ідея проведення заходу з такою тематикою?

- Моя діяльність у Національному центрі "Мала академія наук України" охоплює проєкти гуманітарного напряму з розвитку мислення, м'яких навичок та формування цінностей у здобувачів освіти та педагогів. Це короткотермінові школи з філософії, культурної дипломатії, української культури, а також Фестиваль шістдесятництва та дисидентського руху. Мене турбує те, що шкільна програма фрагментарно висвітлює сенсовартісні теми ХХ століття - спадщину митців "Розстріляного відродження" та творців дисидентського руху. Я вважаю, що, зокрема, ці теми є українським "клондайком" цінностей і сенсів, на базі яких дієво формується ціннісно-моральне виховання та патріотична освіта. До таких висновків я дійшла в своїй роботі під час організації фестивалю та зазначених шкіл.

Я маю власну тривалу історію формування свого світогляду, що ввібрав у себе цінності та життєві принципи, які сповідували дисиденти. На жаль, у 90-ті роки в школі знання з цієї тематики я не отримала, університетська освіта теж їх не виповнювала. В нульових мені пощастило потрапити на заходи та в спільноту, яку гуртувало навколо себе видавництво "Смолоскип". Там я успішно заангажувалася в тематику дисидентського руху. Посіяні тоді зерна проросли за 15 років ідеєю організації заходу для підлітків. Це природно, світоглядні трансформації відбуваються повільно.

У 2011 році на одній із презентацій збірки віршів Василя Стуса в книгарні "Є", директор видавництва "Дух і Літера" Леонід Фінберг зазначив, що "шістдесятництво - це материк, який потребує популяризації серед молоді шляхом проведення фестивалів". Ідея проведення такої події тоді мені дуже заімпонувала. Я задумалася над нею і знадобилося 6 років, щоб її реалізувати. Ось така історія появи Фестивалю шістдесятництва та дисидентського руху для підлітків у НЦ "МАНУ". До речі, принагідно хотіла б подякувати видавництвам "Дух і Літера" та "Смолоскип", які до сьогодні підтримують фестиваль і дарують книги для учасників.

Перші два фестивалі, 2017 та 2018 років, були більш просвітницькими й охоплювали загальний контент. Третій фестиваль був присвячений долям та творчості Євгена Сверстюка та Василя Стуса. Четвертий фестиваль, що відбувався онлайн, мав назву "Жінки в дисидентському русі". Учасники п'яти фестивалів мали змогу почути, поспілкуватися та поставити запитання самим дисидентам - Миколі Горбалю, Богдану Гориню, Йосифу Зісельсу, Раїсі Мороз із Канади, Василю Овсієнку. Запрошеними спікерами були шістдесятниця Маргарита Довгань, Леонід Фінберг, Звенислава Калинець-Мамчур, Тарас Компаніченко, Роман Веретельник та багато інших.

До фестивалю в онлайні були записані інтерв'ю з дисидентками Вірою Лісовою та Інною Чернявською-Набокою, дисидентом Йосифом Зісельсом, запрошеними спікерами - Дмитром Стусом, Елеонорою Соловей, Галиною Стефановою, Оленою Лодзинською, Олексієм Сінченком.
СПІЛЬНОТА АМБАСАДОРІВ ФЕСТИВАЛЮ - Як реагують діти? Чи їм цікаво?
- Коли я розпочала підготовку до першого фестивалю в 2017 році, в мене та серед мого дорослого оточення був деякий сумнів: чи вдасться провести цікавий і змістовний захід дітям із такою складною темою та контентом, грамотно й коректно донести інформацію про травматичний досвід, який довелося пережити дисидентам. На мою велику педагогічну радість як організаторки, результати перевершили очікування і не справдили жодних страхів. Може, дещо впевнено звучить цей вердикт, але він засвідчує реальність. За чотири дні заходу діти демонстрували неабиякий рівень мотивації, натхнення, включеності. Їхні відгуки в анкетах-рефлексіях не можна було читати без сліз. Сприйняття дітьми запропонованого освітнього продукту дало підстави продовжувати ініціативу.

Я вважаю, що на складні історичні, культурні, соціальні, економічні, політичні, психологічні теми зі шкільною молоддю треба говорити, але важливо це робити в певний спосіб - екологічно, конструктивно й за допомогою підходів неформальної освіти.
- Що стало запорукою успіху першого та подальших фестивалів?
- Секрет успішності заходу криється в дизайні його програми, яка базується виключно на неформальних освітніх підходах. Його завданнями є формування знань (hard skills), цінностей та гнучких особистісних навичок (soft skills).

Після другого фестивалю неабиякий інтерес виявили до нього педагоги. Тому 2019 року частину учасників становили освітяни. Щороку їхня кількість зростає. Фактично вже сформувалася спільнота, учасники та учасниці якої є амбасадорками фестивалю в своїх локальних громадах (шкільних та адміністративних) і активно імплементують тематичні знання, отримані на фестивалі, в свій програмний шкільний контент, а також прийоми неформальної освіти - в організації навчального простору за прикладом фестивальних. Формування спільноти відбувається саме завдяки педагогам, бо учнівська авдиторія змінна. Учні дорослішають, стають студентами, в них з'являються нові інтереси та зацікавлення. Хоча є вихованці, які з розряду дітей-учасників стають спікерами події і менторами локальних проєктів.

Із 2019 року Фестиваль перетворився на подію, що триває фактично впродовж року, завдяки тому, що його учасники проводять локальні проєкти в своїх школах. Локальним проєктом Фестивалю є захід, який проводиться в своїй шкільній громаді й популяризує тему шістдесятництва та дисидентського руху. Немає обмеження формату й навіть звуження до тематики, яка була саме на фестивалі. Вражає різноманіття проєктів: від мультиплікацій до проведення конкурсів на рівні районних відділів освіти. Результатом Фестивалю "Жінки в дисидентському русі" 2020 року стали 20 локальних проєктів у різних регіонах України, які тривали до червня 2021 року і в яких узяло участь приблизно 1000 осіб.
"ІСТОРІЯ УКРАЇНИ ЯК МІСЦЕ, ДЕ МОЖНА ВІДШУКАТИ СЕБЕ" - Методи неформальної освіти, про які ви кажете - що саме мається на увазі? Як це виглядає на практиці?
- Неформальна освіта передбачає організацію простору, планування часу та змістовне наповнення заходу в такий спосіб, щоб учасники почувалися комфортно й були вмотивовані навчатися (отримувати нові знання та тренувати навички). Тому важливим є дизайн програми, який включає палітру дидактичних активностей, завдяки яким у роботу поперемінно включаються різні ділянки мозку здобувачів освіти. Активностями за формою є інтерактивні лекції, вправи з розвитку критичного та креативного мислення, арт-сесії, проєктна робота в групах, екскурсії, перформанси, воркшопи з успішної комунікації та емоційного інтелекту, квести. Співпраця та взаємодія всіх учасників навчального поля базується на принципах демократичності та партнерства. Програма кожного фестивалю містила екскурсію до музею шістдесятництва в Києві, візити до Бібліотеки імені Василя Симоненка, видавництва та книгарні "Смолоскип".
- Ви сказали, що фестиваль сприяє формуванню цінностей. Які це саме цінності?
- Життєві історії та позиції дисидентів є наочним прикладом утілення в життя таких цінностей, як гідність, свобода, права людини, свобода слова, повага, справедливість, відповідальність, віра, чесне ім'я, добро, чесність, порядність, вага слова, чесність із собою, Батьківщина (Україна). В одному зі своїх інтерв'ю про цінності Євген Глібовицький сказав: "Цінності - те, за що люди вмирають". На жаль, дисидентам довелося саме так сплачувати за обстоювання своїх принципів і переконань. Ціна була різною - власне здоров'я, особисте щастя, добробут, самореалізація, а найцінніше - життя. На жаль, переважна частина українців мало знає про це, і таке невігластво знецінює наявність особистих прав і свобод, які ми сьогодні маємо та й узагалі відновлену незалежність України.

У своєму виступі на минулорічному фестивалі "Чому вчить історія: права людини та боротьба за гідність" відома правозахисниця Олександра Матвійчук сказала: "Перше, що мене навчили люди, які в шістдесятих роках мали мужність і гідність виступати за права людини і свободи, це те, що виявляється можливо говорити те, що думаєш, і жити так, як говориш". Коли діти знайомляться з проявом цієї максими - "говорити те, що думаєш, і жити так, як говориш" - на конкретних фактах біографій Василя Стуса, Валерія Марченка чи Алли Горської, їх це вражає, спонукає замислитися над власним досвідом, зробити верифікацію цієї максими в своєму життєвому світі. В лінгвістичний ужиток учасників фестивалю входить стусівська метафора "прямостояння" з її ціннісним наповненням.

Для мене шістдесятники і дисиденти - переможці в довготерміновій перспективі. Омріяна ними незалежна Україна сьогодні є. Є такою, на жаль, що нам треба продовжувати їхню справу - поширювати українськомовний простір, розвивати культуру, боротися за чесність владних структур, боротися за співвітчизників, які потерпають у полоні на окупованих територіях та російських в'язницях - із тією різницею, що умови сьогоднішнього життя не до порівняння кращі й комфортніші від тих, у яких жилося дисидентам.

Усвідомлене знайомство з життям і творчістю представників дисидентського руху формує в дітях громадянську й особисту відповідальність. Історія рідної країни перестає бути формальністю в підготовці до ЗНО, а виявляється цікавим місцем, де можна відшукати себе справжніх, дізнатися про себе.
"ІЗ ПРОСВІТНИЦЬКОГО ФЕСТИВАЛЬ СТАЄ НАУКОВО-ДОСЛІДНИЦЬКИМ" - Як виглядатиме фестиваль цьогоріч?
- Цьогорічний фестиваль, який відбудеться онлайн із 19 жовтня по 18 грудня, присвячено літературознавиці, перекладачці та дисидентці Михайлині Коцюбинській. 18 грудня їй виповнилося б 90 років. Із просвітницького наш захід трансформується в науково-дослідницький. Ми маємо тепер дворівневу авдиторію. Прийдуть учасники, які майже нічого не знатимуть про шістдесятництво (як відомо з досвіду попередніх фестивалів). Їм треба буде переглянути більше відеоматеріалів та прочитати більше базових статей, щоб ознайомитися з контекстом. А будуть ті, хто добре володіє темою. Тому робота в онлайн-сесіях, як цінному часовому ресурсі, триватиме у воркшопах із текстології, перекладознавства та правозахисту. Перші два воркшопи занурюють у наукові сфери, в яких працювала пані Михайлина Коцюбинська, а третій - у сферу її громадянської позиції. Для допомоги в організації локальних заходів учасниками буде проведено воркшопи з проєктного менеджменту. Впродовж листопада очікується проведення учасниками локальних заходів.
- Яке майбутнє фестивалю в довготривалій перспективі?
- Мені приємно, що тема шістдесятництва та дисидентського руху стає дедалі популярнішою в медіа та освітніх заходах, на неї зростає суспільний запит. Надихає те, що фестивальна спільнота зростає. Є бажання розвинути його освітні продукти. Зокрема, розробити програму, методичні матеріали для гурткової роботи НЦ "МАНУ" та позашкільних заходів, зробити подкаст і діджиталізувати канали комунікації з різними цільовими авдиторіями.

# data[].attributes.attachment_link.title
Цінності, що потребують популяризації

# data[].attributes.attachment_link.description
Фестиваль шістдесятництва та дисидентського руху - щорічний захід для підлітків та освітян, який із 2017 року проводить Національний центр "Мала академія наук України". Його програма базується на підходах неформальної освіти, яка має тривалий просвітницький ефект: після завершення фестивалю учасники згодом самі проводять локальні заходи такого типу.

# data[].attributes.body
https://forms.gle/YPSCeMEoQo797i7y9

# data[].attributes.attachment_link.title
Учасники та учасниці Міжнародного Фестивалю шістдесятництва та дисидентського руху (19.10-18.12.2021)

# data[].attributes.attachment_link.description
Вітаємо! Просимо вас внести персональні дані учасника(ці) Фесту, заповнивши відповідні блоки анкети. З повагою команда лабораторії з розвитку критичного мислення

# data[].attributes.body
1. Відео лекції пана Максима Стріхи - https://youtu.be/XBBRdOZSlt8

https://youtu.be/i-SKZUKklKc

2. Рефлексія - https://padlet.com/p4c1/kz27k7fnumpzh8vh

3. Матеріали для самостійного опрацювання:

а) Михайлина Коцюбинська - відеоматеріал Чернігівського літературно-меморіального музею-заповідника Михайла Коцюбинського (2020) - https://youtu.be/WevH1csylro

б) Маргарита Довгань. Про Михайлину Коцюбинську (з інтерв’ю) - https://youtu.be/LuyZ7Ppgf3k

в) Михайлина Коцюбинська. Дещо про себе і про нас / Промови лауреатів премії Фундації Антоновичів - https://cutt.ly/lROFiwN

г) Маринович М. Мужнє протистояння Михайлини Коцюбинської / «У мерехтінні найдорожчих лиць»: Згадуючи Михайлину Коцюбинську. Упоряд. Е. Соловей. – К.: Дух і літера, 2012. (с. 172-178) - https://cutt.ly/jROGRlR

д) Відеозапис лекції пані Ольга Погинайко "Від самвидаву до тамвидаву: роль еміграції в поширенні дисидентських текстів в Україні та закордоном" (13.10.2020) - https://youtu.be/jcIOOPW5VXQ

е) Відеозапис лекції пані Наталії Загоруйко “Таборовий епістолярій українських шістдесятників” (11.10.2020) - https://youtu.be/iRSSXodLwuw

є) журнал "Всесвіт", про який на лекції говорив пан Максим Стріха http://www.vsesvit-journal.com/pro-zhurnal/

# data[].attributes.attachment_link.title
Михайлина Коцюбинська

# data[].attributes.body
1. Відео воркшопу пана Олексія Сінченка - https://youtu.be/-zkqkGEPXg4

2. Рефлексія - https://padlet.com/p4c1/q5624i54d9dnzsl0

3. Матеріали для самостійного опрацювання:

а) Спецпроєкт “Дисиденти” - https://cutt.ly/LRDJhDX

б) Відеозапис лекції пана Радомира Мокрика “Від шістдесятництва до правозахисту: український дисидентський рух в європейському контексті” (10.10.2020) - https://youtu.be/3zwGLEgPtjk

в) Документальний відеоцикл "Дисиденти":

Епізод 1 - https://youtu.be/Jn-w34lUJog

Епізод 2 - https://youtu.be/IFidgub9ktU

Епізод 3 - https://youtu.be/icextDMCfW0

Епізод 4 - https://youtu.be/YzYxP5O6izA

Епізод 5 - https://youtu.be/oHeLNHkmOts

Епізод 6 - https://youtu.be/jdV6ql5J84I

Епізод 7 - https://youtu.be/AJ1E3-X19n0

г) Квізи з онлайн-сесій:
- Шістдесятники і дисидентський рух: діячі (Wordwall) - https://wordwall.net/uk/resource/23933411
- Розпізнайте діяча(-ку) за даними (Wordwall) -

https://wordwall.net/uk/resource/24007900

- Михайлина Коцюбинська (1) (Classtime)
https://www.classtime.com/code/K26R89

# data[].attributes.attachment_link.title
Дисиденти. Історії політв'язнів радянського режиму

# data[].attributes.attachment_link.title
Diasporiana Електронна бібліотека | Проект зі збереження інтелектуальної спадщини української еміграції та розсіяння

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
електронні книжки

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
електронні книги

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
електронна література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книжки онлайн

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книжки скачати

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книги онлайн

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книги скачати

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українські книги

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українські тексти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Групувати за авторами

# data[].attributes.attachment_link.title
Історична - Розділи літератури - Чтиво

# data[].attributes.attachment_link.description
Історична - Розділи літератури - Чтиво

# data[].attributes.headline
Відео лекцій пана Олексія Сінченка 

# data[].attributes.subject
Відео лекцій пана Олексія Сінченка 

# data[].attributes.body
1. “Євген Сверстюк і Валерія Андрієвська: життя як історія” - https://youtu.be/itQxdrKUJF4

2. "Леся Українка і дисиденти" - https://youtu.be/Glg-KYtjtVM

3. Відеоінтерв'ю для Фестивалю (2020) -

https://youtu.be/M_rphJAf1fo

https://youtu.be/sSVDq2qRsnQ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лабораторія МАНУ

# data[].attributes.attachment_link.title
Євген Сверстюк і Валерія Андрієвська: життя як історія

# data[].attributes.body
1. Дошка ідей проєктів - https://padlet.com/p4c1/5fnf80bk4esu550f

2. Рефлексія - https://padlet.com/p4c1/la3umk0gla0qnk3m

3. Матеріали для самостійного опрацювання:

а) СТРАХ КОМУНІСТІВ І НАТИСК ДИСИДЕНТІВ: ЯК УКРАЇНА ПРОГОЛОСИЛА НЕЗАЛЕЖНІСТЬ / 10 днів незалежності (Проєкт реалізовано Центром досліджень визвольного руху за підтримки Українського культурного фонду) - https://youtu.be/KDo3nRRbtW0

б) ВІДЕО ІНТЕРВ'Ю СПІКЕРІВ ТА ГОСТЕЙ ФЕСТИВАЛЮ 2020:

Йосиф Зісельс - дисидент, в'язень сумління, учасник ініціативної групи "Першого грудня", громадський діяч.

Частина 1 - https://youtu.be/JaxhmjhHb6A

Частина 2 - https://youtu.be/O2Xeb8dcOvo

Частина 3 - https://youtu.be/t-Jg154mnkc

Частина 4 - https://youtu.be/c83mOH9xJbo

Маргарита Довгань - журналістка, культурна діячка, учасниця дисидентського руху.

Частина 1 - https://youtu.be/tw_5ukevWH8

Частина 2 - https://youtu.be/LuyZ7Ppgf3k

Частина 3 - https://youtu.be/UrAreH1_XXU

Частина 4 - https://youtu.be/OsnKKqOStsY

Олена Лодзинська - завідувачка музею шістдесятництва, дослідниця дисидентського руху.

https://youtu.be/Q6YgXlVqCQo

https://youtu.be/mRUhWve2LzQ

Віра Лісова - представниця „підпільної педагогіки“, правозахисниця, дружина в’язня сумління Василя Лісового.

https://youtu.be/4KWF1LvagY8

https://youtu.be/uozXIhvj2vA

https://youtu.be/YTk5uh0pWQc

https://www.youtube.com/watch?v=40vRoqr7gHE

https://youtu.be/onQZCikaWPQ

Інна Набока-Чернявська - біолог, журналіст, в’язень сумління. Співзасновниця Київського демократичного клубу, Українського культурологічного клубу, член Української Гельсінської спілки.

https://youtu.be/gTX7oWPnHDk

https://youtu.be/64LYUHXfP9k

https://youtu.be/ELqZ5-V2vsQ

https://youtu.be/J1AXt5pZ1JQ

Дмитро Стус - дослідник та упорядник спадщини Василя Стуса, письменник, літературознавець. Генеральний директор Національного музею Тараса Шевченка. Лауреат Національної премії України імені Тараса Шевченка.

https://youtu.be/Vya3OVlJ7Lc

https://youtu.be/FJjEGV2OhvE

https://youtu.be/IfOfANlVsXU

https://youtu.be/0BlAx-zABac

Галина Стефанова - актриса Національного Центру театрального мистецтва ім. Леся Курбаса, володарка театральної премії Київська Пектораль "За кращу жіночу роль". Лауреат премії ім. Василя Стуса.

https://youtu.be/f0BFBe5JQX0

Олексій Сінченко - літературознавець, головний редактор серії «Постаті культури» видавництва «Дух і Літера», доцент Київського університету імені Бориса Грінченка. Член Українського ПЕН.

https://youtu.be/M_rphJAf1fo

https://youtu.be/sSVDq2qRsnQ

Елеонора Соловей - український літературний критик, літературознавець, доктор філологічних наук, професор,чЧлен Національної спілки письменників України та Українського ПЕН.

https://youtu.be/lAjYjRXaXIU

https://youtu.be/ycUAzGIuYY8

https://youtu.be/O89Emhf3QmY

https://youtu.be/Ecx0bLIiKio

в) Квіз з онлайн-сесії:
Михайлина Коцюбинська (2) - https://quizizz.com/join?gc=35285505

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Центр досліджень визвольного руху

# data[].attributes.attachment_link.title
СТРАХ КОМУНІСТІВ І НАТИСК ДИСИДЕНТІВ: ЯК УКРАЇНА ПРОГОЛОСИЛА НЕЗАЛЕЖНІСТЬ

# data[].attributes.headline
Умови отримання сертифікату учасника(-ці) Фестивалю шістдесятництва та дисидентського руху

# data[].attributes.subject
Умови отримання сертифікату учасника(-ці) Фестивалю шістдесятництва та дисидентського руху

# data[].attributes.body
1. Заповнення анкети організатора(-ки) локального освітнього проєкту Фестивалю - https://forms.gle/VfLgX5E4U8EkVb8Y7

2. Проведення локального освітнього проєкту (до 10 грудня):

а) розробка програми заходу;

б) проведення заходу;

в) допис у соцмережах чи на сайтах спільнот про досвід проведення заходу з хештегами
#60fest_localproject

#Лабораторія_з_розвитку_критичного_мислення

#НЦ_МАНУ

г) заповнення паспорту-опису заходу та надсилання його разом зі світлинами (4 світлини ходу події + світлини організаторів(-ок)) на адресу лабораторії з розвитку критичного мислення НЦ “МАНУ” - p4c@man.gov.ua

Шаблон паспорту проєкту -  https://cutt.ly/7R9lUfj

3. Фінальна рефлексія (до 12 грудня).

Обов'язкове заповнення анкети зворотнього зв'язку учасника(-ці) Фестивалю шістдесятництва та дисидентського руху - https://forms.gle/pUi1edoEjKTDZtPW8

4. Презентація досвіду проведення локального освітнього проєкту під час форуму учасників(-ць) Фестивалю (18 грудня)

Натхнення та успіхів!

# data[].attributes.headline
Воркшоп пані Марії Панченко (3 листопада)

# data[].attributes.subject
Воркшоп пані Марії Панченко (3 листопада)

# data[].attributes.body
1. Відео воркшопу:
https://youtu.be/Ds8yACM1A0Q
https://youtu.be/86gC5V4nKdw

2. Рефлексія - https://padlet.com/p4c1/dkb1ezg21umxg15h

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фото Валентин Кузан

# data[].attributes.attachment_link.title
Олександр Ройтбурд: ”Іронія була інструментом, а ми були людьми, які шукають істину”

# data[].attributes.attachment_link.description
″Іронія була інструментом, а ми були людьми, які шукають істину”

# data[].attributes.headline
Біблотека тематичних розробок учасників(-ць) Фестивалю

# data[].attributes.subject
Біблотека тематичних розробок учасників(-ць) Фестивалю

# data[].attributes.body
https://padlet.com/p4c1/l44zk9knhdyz0v8g

# data[].attributes.headline
Матеріали до лекції пана Олексія Сінченка "Українська Гельсінська група: уроки історі" в рамках культурологічної вітальні (7 грудня)

# data[].attributes.subject
Матеріали до лекції пана Олексія Сінченка "Українська Гельсінська група: уроки історі" в рамках культурологічної вітальні (7 грудня)

# data[].attributes.body
1. Презентація
2. Корисні матеріали - https://drive.google.com/drive/folders/1FXlwHu4CzuPegIPZcwY2Twz6cVPyaWqA?usp=sharing

# data[].attributes.headline
Воркшоп пана Олексія Сінченка  "Правила написання відгуків і рецензій"

# data[].attributes.subject
Воркшоп пана Олексія Сінченка  "Правила написання відгуків і рецензій"

# data[].attributes.body
Зустріч перша (теоретична) - https://youtu.be/SbcbDu_S_YM
Зустріч друга (практична) - https://youtu.be/C_cAtllBmE0

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лабораторія МАНУ

# data[].attributes.attachment_link.title
Лекція пана Олексія Сінченка "Правила написання відгуків і рецензій"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Photo&Video:
Irina Melnichenko, Serhiy Melnichenko, Vofka Solovey

Style&makeup:
Dana Kutniahova, Alyona Baranovska

Models:
Anna Dudko, Daryna Kostromova, Oles Dmytrenko

Texts and translation:
Ivan Siyak, Valentyna Rozumenko, Yulia Boklan, Eric Gilliatt

# data[].attributes.attachment_link.description
Photo&Video: Irina Melnichenko, Serhiy Melnichenko, Vofka Solovey Style&makeup: Dana Kutniahova, Alyona Baranovska Models: Anna Dudko, Daryna Kostromova, Oles Dmytrenko Texts and translation: Ivan Siyak, Valentyna Rozumenko, Yulia Boklan, Eric Gilliatt

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронний архів українського визвольного руху

# data[].attributes.attachment_link.description
Digital archive of Ukrainian Liberation Movement

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Їм випало жити у ХХ столітті - часи невдалих спроб побудови комуністичної утопії в Україні, Грузії, Чехії й інших країнах.

Вони мали за плечима різні культурні контексти, не завжди зналися між собою, але часто мали схожі історії: спротиву, співпраці чи репресій.

Український авангард тісно товаришував з грузинським, але обидва середовища в 30-ті змушені були зникнути, розчинитися або адаптуватися через чистки і репресії. Радянські спецслужби фіксували, як вцілілі митці наприкінці декади дізнавалися, чи залишився хтось живий - наприклад, український режисер Олександр Довженко так цікавився долею грузинських колег, зокрема розстріляного письменника Жанго Ґоґоберідзе. Представникам грузинського авангарду у сфальсифікованих обвинуваченнях також пригадували контакти з українськими "буржуазно-націоналістичними" митцями і політиками - наприклад, дружбу з Володимиром Винниченком.

Чеські митці відчули на собі тиск цензури пізніше, після повоєнної узурпації влади Комуністичною партією, яку підтримував Радянський Союз. Вони не пройшли крізь чистки 30-х років, але також добре знали, що таке зламана кар'єра, абсурдні звинувачення, постійне спостереження, фізичне насильство. Та водночас змогли розпочати чергову спробу демократичних перетворень у Центральній та Східній Європі.

Ця онлайн-виставка - історії художників і художниць, режисерів і акторок, музик і музиканток, письменників і письменниць. Вони по-різному реагували на цензуру чи репресії, бо передусім були людьми - зі своїми страхами, слабкостями і помилками.

Хтось вимушено співпрацював, але водив спецслужби за носа, як-то український письменник-гуморист Остап Вишня. Хтось добровільно пішов на вербування, але виконував не лише роль благородного розвідника - наприклад, український художник Микола Глущенко. Хтось ще юним помилився один раз, але наслідки йому згодують досі, як це сталося з чеським письменником Міланом Кундерою. Хтось зламався, але отримав другий шанс, - як-то перший президент Грузії і письменник Звіад Гамсахурдіа.

В основі проєкту - документи з колишніх архівів комуністичних спецслужб. Ми спробували зазирнути по ту сторону і показати, яким чином чекістська бюрократія впливала на окремі життя та змінювала культурний ландшафт країн. Про що чекісти писали у своїх доповідних, які донесення хотіли отримати і як замовляли критичні рецензії на тих, кого хотіли посадити.

На жаль, не всі справи на митців збереглися. Наприклад, про режисера Сергія Параджанова в українських архівах залишилися тільки згадки про справу на об'єкта "Тунеядец".

Великий масив грузинських справ згорів у пожежі під час державного перевороту в грудні 1991 року. Ще частину документів вивезли до Росії.

Чеські архіви відкриті і переважно оцифровані, але дослідники повинні опрацювати ще багато матеріалів.

Копії документів з архівів комуністичних спецслужб про митців, історії яких складають онлайн-виставку, можна переглянути та безкоштовно завантажити на сайті Електронного архіву Українського визвольного руху.

# data[].attributes.attachment_link.description
Їм випало жити у ХХ столітті - часи невдалих спроб побудови комуністичної утопії в Україні, Грузії, Чехії й інших країнах. Вони мали за плечима різні культурні контексти, не завжди зналися між собою, але часто мали схожі історії: спротиву, співпраці чи репресій.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Архів національної пам’яті

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке Архів національної пам’яті?

# data[].attributes.attachment_link.description
⚡️Архів національної пам‘яті представляє серію з п’яти освітніх відеороликів. Їх мета - розповісти про завдання та діяльність Архіву, про роботу Консультаційного центру з пошуку інформації про репресованих, допомогти людям знайти відомості про родичів, що постраждали від радянського режиму (були роз…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Розсекречені архіви радянських спецслужб допоможуть журналістам знаходити нові теми для своїх матеріалів, а також перевіряти інформацію, яка апелює до історії ХХ століття. Уміння читати архіви КҐБ стане в нагоді медійникам, які хочуть навчитись протидіяти пропаганді й дезінформації в інфопросторі. Автори посібника розповідають, як працювати з документами комуністичних спецслужб та перетворювати їх на історію. Посібник створений у рамках проекту Центру досліджень визвольного руху "Deconstruction. Архіви КҐБ для медіа", який став можливим завдяки програмі "Transition" посольства Чеської Республіки в Києві, а також Міжнародному Вишеградському фонду спільно з Міністерством закордонних справ Королівства Нідерландів. Консультанти: кандидати історичних наук Руслан Забілий і Валерій Огороднік.

Галузевий державний архв СБУ. Путівник.

Уперше за роки незалежності України розкрито структуру та зміст архівних фондів радянських спецслужб, а також історію й основні напрямки діяльності ГДА СБУ. Науково-довідкове видання розраховане на всіх, хто цікавиться новітньою історією України.

Документи комуністичних спецслужб у Європі. Путівник мережею архівів.

Як європейські країни долали шлях переходу до демократичного суспільства після розпаду СРСР? Чи збереглися до сьогодні документи комуністичних спецслужб? Чи можуть архівні документи розказати нам про характер та діяльність комуністичних тоталітарних режимів? Як законодавство регулює питання доступу до цих документів? У путівнику подана інформація про архіви колишніх комуністичних спецслужб Болгарії, Німеччини, Чехії, Угорщини, Польщі, Румунії та Словаччини. Описані законодавча база, організаційні структури відповідних архівів, збережені архівні фонди та колекції, включно з найпотаємнішими оперативними документами, а також розповідається про права заявників на доступ та поширення цих матеріалів. Перекладено з англійської та німецької за виданням: Handbook of the European Network of Official Authorities in Charge of the Secret-Police Files Rafał Leśkiewicz, Pavel Žáček (eds.) Prague, 2013

Переклад та видання здійснено Центром досліджень визвольного руху в рамках програми "Відкриті архіви" за підтримки Міжнародного фонду "Відродження" та за сприяння Українського інституту національної пам'яті.

Доступ до архівних документів. Законодавство і практика.

Доступ до архівів. Путівник для імплементації.

Видання здійснене за підтримки Міжнародного фонду "Відродження" та Офісу зв'язку НАТО в Україні. Цей переклад публікується за дозволом Ради Європи, відповідальність за нього несе виключно перекладач Шарль Кечкеметі, Іван Секей Доступ до архівів. Путівник для імплементації Рекомендації № R (2000) 13 щодо Європейської політики доступу до архівів / Харківська правозахисна група. - Харків: Права люди ни, 2010 р. - 144 с.
Практичний порадник із доступу до архівів.
Право на правду 2016.

# data[].attributes.attachment_link.description
Розсекречені архіви радянських спецслужб допоможуть журналістам знаходити нові теми для своїх матеріалів, а також перевіряти інформацію, яка апелює до історії ХХ століття. Уміння читати архіви КҐБ стане в нагоді медійникам, які хочуть навчитись протидіяти пропаганді й дезінформації в інфопросторі. Автори посібника розповідають, як працювати з документами комуністичних спецслужб та перетворювати їх на історію.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ти допитливий або допитлива і хочеш знати правду про минуле? Дізнайся, як знаходити потрібну інформацію в архівах радянських спецслужб. Навчись аналізувати відомості з архівних справ та перевіряти їх. Розкрий інсайти про українських підпільників та радянських спецагентів, дізнайся несподівані факти про відомих діячів.

Ми навчимо тебе простежувати долі людей за документами. Що, як саме тобі вдасться повернути забуте ім'я та розповісти історію безвісти зниклих?

Модуль 1. "Чому не потрібно йти в архів?": типи архівів та архівних документів
Модуль 2. Як читати архівно-слідчі справи
Модуль 3. Вербування агентів: агентурні справи, типи агентів, способи вербування
Модуль 4. Що приховують оперативні справи та інші масиви документів

Розсекречені: онлайн-курс про роботу з архівами КҐБ розроблений студією онлайн-освіти EdEra та Центром досліджень визвольного руху. Проект фінансує Міжнародний фонд Відродження.

Зміст цього курсу може безкоштовно копіюватися та використовуватися для освітніх та інших некомерційних цілей за умови посилання на джерело інформації.

# data[].attributes.attachment_link.title
Розсекречені: онлайн-курс про роботу з архівами КҐБ

# data[].attributes.attachment_link.description
Ти допитливий або допитлива і хочеш знати правду про минуле? Дізнайся, як знаходити потрібну інформацію в архівах радянських спецслужб. Навчись аналізувати відомості з архівних справ та перевіряти їх. Розкрий інсайти про українських підпільників та радянських спецагентів, дізнайся несподівані факти про відомих діячів. Ми навчимо тебе простежувати долі людей за документами.