# data[].attributes.body
Giddens: Refleksiv identitetsdannels
Featherstone: Forbrugskultur
Ziehe: formbare identiteter
Iasch: Narcissisme
Maslow/Ingelhart: mangelbehov = vækst behov

# data[].attributes.attachment_link.description
Facebook, Twitter og Instagram er alle eksempler på platforme, hvor folk iscenesætter sig selv. Det har psykolog og Ph.d-stipendiat, Lars Lundmann, nu skrevet bogen "Hvem er jeg?" om. Selviscenesættelsen har altid fundet sted, forklarer Lundmann, men nye de nye platforme tillader at sprede den på nye måder: - Tidligere var det min vennekreds og familie, der ville være opmærksomme på, at jeg iscenesatte mig selv.

# data[].attributes.body
Det ligger et stort pres på de unge at skønhedsidealerne sættes i form af musikvideo, internettet, reklamer og pornofilm.

# data[].attributes.headline
Man vinder i høj grad ankerkendelse ved at iscenesætte sig selv i forhold til et bestem forbrug eller en bestemt livsstil.

# data[].attributes.subject
Man vinder i høj grad ankerkendelse ved at iscenesætte sig selv i forhold til et bestem forbrug eller en bestemt livsstil.

# data[].attributes.body
Traditionelle medier (reklamer) plus skævvridning på de sociale medier fører til opfattelse af hvordan man skal se ud.
Større pres især for de unge

# data[].attributes.body
Tidligere var vores forståelse af kroppen knyttet til religion og ritualer, i dag knytter vi forståelsen af, hvem vi er, til lægevidenskaben. Menneskets syn på kroppen har ændret sig - det er blevet meget moderne og normalt m/plastikkirurgi - det er blevet et trend at man kan ændre sit udseende og man jagter det perfekte krop.

# data[].attributes.body
Primær socialisering: Ser eksempler fra forældre ubevidste input, fitness, "sofadoven"
Bevidste input opdragelse
Sekundær socialisering: institutioner sund/usund kost
Tertiær socialisering: mediernes kropsidealer

# data[].attributes.body
Han har udviklet en kobling imellem det senmoderne samfund og kroppen han peger på tre tendenser tid og rum er adskilt sociale systemer udlejret og det moderne samfund bliver refleksivt, dette betyder at vi har en tendens som individer til at indsamle og   bearbejde informationer til brug for forandring. den medieeksponerede plastiske krop som kropsideal bliver tillid en grundlæggende egenskab at besidde denne tillid udvikles tidligt og giver en form for ontologisk  sikkerhed..

# data[].attributes.body
Mennesket er styret af behov for anderkendelse. Den kan opnåes ved at forandre kroppen eller vise man hviler i sin egen krop.

# data[].attributes.body
Man spejler sig i andre, og skaber sin identitet igennem det.

# data[].attributes.body
Flere og flere fravælger foreningsidrætten og organisere selv deres træning, hvilket ofte er fitness. Folks ønske om flexibilitet

# data[].attributes.body
MED SEKULARISERINGEN FORLADER VI REGILIONEN SOM DET VI PEJLER IMOD DET BLIVER LÆGEVIDENSKABEN DER FORVALTER OG SÆTTER NORMER FOR HVORDAN KROPPEN PLEJES OG HVAD ER ER NOMALT. DER SKABES EN NY SAMFUNDSHOLDNING NÅR NOGET ER DYSFUNKTIONELT KAN DET LAVES OM. KROPPEN SEKULARISERES.

# data[].attributes.body
Frontstage: Den identitet man viser ud af til.

Backstage: Den identitet man virkelig har.

# data[].attributes.body
- Et identitetsprojekt (formbarhed)
- Selvalgt identitet kontra pålagt identitet som i det traditionelle samfund
- Ingen traditioner - Ingen stødpudezoner
- Ontologisk usikkerhed

# data[].attributes.body
Behov for anerkendelse: man har behov for at skabe sit identitet, ved at dyrke sig selv for at få anerkendelse - man er drevet af andres ane.

# data[].attributes.body
KROPPEN ER JO MENNESKET FRONTSTAGE SIGNALERER OG AFSPEJLER LIVSTIL HOLDNING BODYIDOMS ERVING GOFFMANN KROPSLIGE TALEMÅDER MAN AFLÆSER ANDERS KROPPE OG FORHOLDER OS TIL HVILKEN TYBER DE FORSKELLIGE KROPPE REPRESENTERER.

# data[].attributes.body
Forbrugskultur - resultatet af industrialisering
Køb af bestemt livstil
Kroppen bliver et produkt der kan transformeres
Livstil - signalværdi

# data[].attributes.body
At kroppen er formbar vil sige, at vi kan forme den som vi gerne vil have den skal være. Det i form af plastikoperationer, botox osv.

Linse Kessler har i den grad formet hendes krop, so hun gerne vil have den.

# data[].attributes.headline
Selvvalgt identitet modsat pålagt identitet 

# data[].attributes.subject
Selvvalgt identitet modsat pålagt identitet 

# data[].attributes.body
I det senmoderne samfund er vores identitet selvvalgt, det vil sige at vi er frie til at forme os selv og være som vi gerne vil være, - det er modsat den pålagt identitet fra det traditionelle samfund, hvor vores identitet var pålagt os fra vores slægt fra fødslen.

# data[].attributes.headline
Maslows behovspyradime menneskets adfærd styres af vores behov. Det er ikke længere det fundamentale som er vigtigst men EGO og SLEVREALISERING som fylder mest.  

# data[].attributes.subject
Maslows behovspyradime menneskets adfærd styres af vores behov. Det er ikke længere det fundamentale som er vigtigst men EGO og SLEVREALISERING som fylder mest.  