# data[].attributes.body
A l'octubre de 2004 Google va anunciar els seus primers resultats trimestrals com a empresa pública, amb ingressos rècord de quasi 806 milions de dòlars. A pesar de l'èxit, Bri ha romàs pràcticament desconegut per al públic. No viu una vida opulenta, conduïx un cotxe normal i encara viu en un apartament de dos habitacions. També és un gran gimnasta.Igual que molts empleats de Google, assistix al treball en patins i juga hoquei durant les pauses. Bri manté els vincles amb el seu patrimoni cultural i el seu país, perquè sovint se li veu esmorzant en restaurant russos de San Francisco.

# data[].attributes.body
Bri va ser assignat per a mostrar la universitat a Larry. No obstant això, no es portaven bé al principi i discutien contínuament sobre cada tema que eixia a flotació. Més tard escriurien en conjunt un document cridat "The Anatomy of a Large-scale Hypertextual Web Search Engine".
El document s'ha convertit en el desé article científic més visitat en la Universitat de Stanford. Poc després començarien a treballar en un projecte que més tard es va convertir en el motor de busca Google. Al setembre de 1998 Google Inc. va obrir les seues portes en Menlo Park, Califòrnia. L'empresa va créixer amb molta rapidesa i van tindre que trasladarse per buscar mes espai

# data[].attributes.body
En 2007 google va introduir antics programes com el google videos i altres ferramentes com el google maps gmail i IGOOGLE

# data[].attributes.body
El 2010 es va fer un gran cambi a la interfaç on es veia un logotip molt més clar i amb una amplia cerca de coses.

# data[].attributes.body
El 2004 Google va fer xicotest canvis en la seua portada, reduint el espai de les propies seccions i va anyadir Google Shopping

# data[].attributes.body
Al voltant de 2011, Google introdueix la barra negra superior, Intentant unificar totes les seves seccions

# data[].attributes.body
Pocs cambis en la interfaz del programa, simplement es va afegir Google Noticias.

# data[].attributes.body
A prop de l'Any 2001, Google reemplaçava el disseny del seu cercador per oferir opcions de recerca Diferenciades, Com la recerca d'Imatges, Grups o la recerca

# data[].attributes.body
El 2013 Google va llançar la seua pròpia red social pero no hi va triunfar el suficient per fer-li la competència a Facebook

# data[].attributes.body
Google va començar a variar alguns detalls de la seua pàgina web, entre els quals destaquen el logotip més actual i un conjunt de enllaços més pràctics, facilitant la velocitat dela resposta al usuari.

# data[].attributes.body
Va ser en aquest mateix any, a arrel dels stickers, quan es va comenzar a reemplaçar els logotips de google per versions modificades que representaven dates o celebracions especifiques.

# data[].attributes.body
En el seu moment, Google nomenava stickers als seus logotips disanyats per altres usuaris.

# data[].attributes.body
Mihailovich Sergey Bri naix el 21 d'agost de 1973 a Moscou, Rússia. En 1979 Bri es trasllada a Estats Units amb la seua família. Bri havia tingut interés en les computadores des de xicotet, i va rebre la seua primera computadora, una Commodore 64, de son pare en el seu nové aniversari. El talent natural de Sergey per a les matemàtiques i la computació prompte va ser evident. .En 1990, es matricula en la Universitat de Maryland per a estudiar Ciències de la Computació i Matemàtiques, rebent la seua Llicenciatura de Ciències en 1993 amb honors.

# data[].attributes.body
Aquest any es va crear la  Alpha de Google, és a dir, una primera versió del cercador.

# data[].attributes.body
Larry Page i Sergei Brin comensaren a treballar en una nova demo del que seria elseu futur motor de busqueda orientat a un àmbit més general.

# data[].attributes.body
Qui no coneix Google avui en dia, però de segur que no coneixes Bacrkrub, aquest va ser un projecte de Larry Page per a la universitat de Stanford.
Un xicotet cercador quela universitat va decidir deixar de utilitzar-lo com a consequencia delsrequists de ample de banda, es entonces quan Larry Page i Sergei Brin decideixen crear Google.

# data[].attributes.body
Page va ser president de Google juntament amb Serguei Brin fins a 2001, any en què van decidir contractar Eric Schmidt. Page dirigeix Google costat de Serguei Brin i Schmidt.

A data 4 abril 2011 Eric Schmidt cessa la seva activitat com a CEO de Google per donar pas a Larry Page.

# data[].attributes.body
Durant el seu doctorat a Stanford va conèixer a Serguei Brin. Junts van desenvolupar i van posar en marxa el cercador Google, que va començar a funcionar el 1998. Google està basat en la tecnologia patentada PageRank.

El primer article científic de tots dos sobre Google, "The Anatomy of a Large-Scale hipertextual web motor de cerca" (1998), 6 figurar aviat entre els deu articles més citats de tots els temps

# data[].attributes.body
Va cursar estudis a l'East Lansing High School i es va graduar amb honors a la Universitat Estatal de Michigan, obtenint un grau en Enginyeria de Computadors.

Es va doctorar en Ciències de la computació a la Universitat de Stanford. L'Institut d'Empresa el va premiar amb un màster honorífic en Administració d'Empreses i ser el primer a rebre el premi Alumni society recent engineering graduate de la Universitat de Michigan.

# data[].attributes.body
Encara Page és d'origen jueu per part de mare, la seva educació va ser laica i ell confessa no practicar el judaisme ni una altra religió. Des dels dos anys d'edat va assistir a Lansing a una escola del mètode Montessori. La passió de Page pels ordinadors i la informàtica va començar als sis anys, i el seu interès per la tecnologia i els invents als dotze. El seu ídol juvenil va ser Nikola Tesla.

# data[].attributes.body
Page va néixer a East Lansing, Michigan, Estats Units, el 26 de març de 1973. És fill de dos docents universitaris, Glòria Page, professora de programació a la Universitat de Michigan i Carl V. Page, professor de Ciències de la Computació i Intel·ligència artificial de la Universitat de Carolina del Nord a Chapel Hill i de la Universitat de Michigan, un pioner i autoritat en el camp de la Intel·ligència artificial, prematurament mort en 1996.