# data[].attributes.body
Er det dig?

# data[].attributes.headline
Lever familien? – Ja, men det er en ny familie - Debat | www.b.dk

# data[].attributes.subject
Lever familien? – Ja, men det er en ny familie - Debat | www.b.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
Museum med oplevelser for hele familien i København

# data[].attributes.attachment_link.description
Museum midt i København. Besøg 1950'erne, drik kaffe med Rich's, lær om arbejderkampene og leg på børnenes museum. Gratis for børn.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gennemsnitsalderen for førstegangsfødende er steget siden slutningen af 1960'erne, og i dag er førstegangsfødende kvinder 29 år i snit mod 23 i 1960'erne. Samtidig er flere og flere kvinder kommet ud på arbejdsmarkedet, selvom man kan se en stagnation i tallene siden omkring 1990, i takt med at levealderen forlænges og folk stopper med arbejdet tidligere.

# data[].attributes.headline
Den moderne familie er under pres - Politiken.dk

# data[].attributes.subject
Den moderne familie er under pres - Politiken.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
'Aftalefamilien' er en realitet, og den stiller store krav til socialt talent og rummelighed.

Læs artiklen senere Gemt (klik for at fjerne) Læst

Den gamle familie afgik ved døden i 1960'erne og 1970'erne.

Nu blev mødrene erhvervsaktive, antallet af skilsmisser steg, og børn blev født i papirløse forhold. Familien blev moderniseret, og gradvis ændrede familieværdierne sig. Børn kunne ikke mere blive 'født uden for ægteskab', det gav simpelthen ikke mening.

Eneforsørgeren var heller ikke mere udtryk for en social fornedrelse, og 'nøglebørn' var ikke nogle, man skulle have ondt af, alle børn i Danmark fik en nøgle om halsen.

Den nye familie er blevet konsolideret i årene siden 1980'erne. Nu har begge forældre travlt på arbejdsmarkedet: Den danske børnefamilies samlede bidrag ligger i toppen i Europa. Skilsmisserne har bidt sig fast som en del af livsmønstret, og pasningsgaranti for de mindre børn er nu noget, der tages for givet.

Nydannede familier med dine, mine og vores børn er sjældent noget, der bemærkes som usædvanligt. Heller ikke, at det er faderen, der har den første sygedag eller næsten på lige fod med moderen tager del i familieopgaverne. Den nye far kæmper for sine ret til at være far, også når forældrene går hver til sit.

LÆS DEBAT

Og opdragelsen er fulgt med i denne ændringsproces - frem mod en enorm vægt på de sociale kompetencer.

'Tolerance' angives af 87 pct. som en særlig vigtig egenskab at opmuntre hos børn - mod 14 pct., der angiver 'lydighed'. Det fremgår af bogen 'Små og store forandringer. Danskernes værdier siden 1981', den såkaldte værdiundersøgelse, der udkom for nylig.

'Ansvarsfølelse' ligger også højt med en prioritering fra 81 pct. I bunden ligger gamle dyder som 'sparsommelighed', 'kristen tro' og 'hårdt arbejde' med prioritering af henholdsvis 9 pct., 8 pct. og 5 pct. af danskerne.

De nye familiemønstre er accepteret som 'normale', og familieværdierne er fulgt med. Det er den fleksible familie, der yder en stor indsats i samfundshusholdningen - og forventer, at daginstitutionerne ikke går på akkord med kvaliteten i deres børns hverdag.

Balancen kan tippe og føre til stress og familiekonflikter.

Per Schultz Jørgensen

Men denne moderniserede familie er ikke bare en værditilpasset familie, der har fundet sig til rette med de nye livsbetingelser. Det er også en familie, der lever med en rastløs balance i sit hverdagsliv. Forældrenes arbejde, børnene, aftalerne, vennerne - belastninger i perioder og 'så også lige huske morfar, der havde fødselsdag i går'.

Det er et familieliv, der udfolder sig som levende og åbne processer, men som kræver struktur: Aftalerne skal fungere og overholdes.

Aftalefamilien er en realitet, og den stiller store krav til socialt talent og rummelighed. Men balancen kan tippe og føre til stress, depression, familiekonflikter eller til adfærd hos børn, der peger i retning af dårlig trivsel og egentlige psykiske symptomer, som vi desværre ser i alt for stort omfang.

Derfor har vi i dag udsatte eller sårbare familier, og omkring 15-20 pct. af børnene er i risikogruppen. Den andel har været konstant over de sidste 20 år.

Har vi så en familiepolitik, der er fulgt med udviklingen? Hvor mange af forslagene fra Familie- og Arbejdslivskommissionen (2005-07) er f.eks. realiseret? Svaret er 1 af de i alt 31 relevante forslag.

# data[].attributes.attachment_link.description
'Aftalefamilien' er en realitet, og den stiller store krav til socialt talent og rummelighed. Læs artiklen senere Gemt (klik for at fjerne) Læst Den gamle familie afgik ved døden i 1960'erne og 1970'erne. Nu blev mødrene erhvervsaktive, antallet af skilsmisser steg, og børn blev født i papirløse forhold.

# data[].attributes.body
https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=90313

# data[].attributes.attachment_link.title
Forslag til lov om ændring af lov om social service - Pædagogiske læreplaner i dagtilbud til børn - retsinformation.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
2003/1 LSF 124 - Forslag til lov om ændring af lov om social service - Socialministeriet

# data[].attributes.body
-Har velfærds modellerne haft inflydelse på den pædagogiske praksis?

-Hvad er det senmoderne samfund?

-Hvilke krav stiller staten til det pædagogiske arbejde? (læreplaner, Magtanvendelser, dokumentation)

-Hvordan påvirker den pædagogiske praksis børns socialisering?

-Hvordan har livformerne i det senmoderne samfund påvirket den pædagogiske praksis?

# data[].attributes.body
-Politiske ideologier

-senmoderne samfund (Anthony Giddens)

-Dobbelt socialisering (Lars Dencik)

-Primær og sekundær socialisering. (G.H. Mead)

-Stat og kommuners indflydelse.

-Læreplaner

-Livsformer/Familiemønstre

-Magtanvendelser

-Privatisering kontra offentlig

-Velfærdstatmodeller

-Økonomi/økonomisk struktur

-gruppe/individ (SIDE 12)

-Nuværende/tidligere politiske synspunkter.

-Arbejdsmarkedet. (side 125)

-Inklusion

- pædagogisk arbejde.

-Levekår (morten Ejrnæs)

-Social arv/ Chance ulighed.

# data[].attributes.body
Hvordan har udviklingen i det senmoderne samfund, påvirket den pædagogiske praksis?