# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Суспільне | Новини

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про те, що сучасні діти мало читають, говорять на кожному розі. Найбільше в цьому звинувачують гаджети, інтернет, YouTube і TikTok. Але ж ще до їх появи люди ділилися на тих, хто читає, і тих, хто не дуже.
В Україні, згідно з результатами дослідження "Читання в контексті медіаспоживання та життєконструювання", яке провели 2020 року на замовлення Українського інституту книги - лише 8% дорослих і 13% дітей щодня читають книжки.

Згідно з тим самим дослідженням, перше місце у рейтингу дозвілля дитини посіли зустрічі із друзями (59% опитаних роблять це кожного дня). Друге місце у цьому рейтингу посів перегляд телевізора (44% кожного дня), третє - перегляд фільмів, серіалів та ютубу (35% кожного дня). На останній - тринадцятій - позиції опинилося волонтерство.

Читання книги як вид дозвілля виявилося дев'ятим за популярністю. Тільки 13% опитаних дітей читають щодня, 33% роблять це кілька разів на тиждень, 23% кілька разів на місяць, 9% кілька разів на рік, 18% - ніколи цього не роблять.

Тож прищепити любов до літератури - надзвичайно складна задача для батьків. Тому до Міжнародного дня дитячої книги, яке у всьому світі відзначають 2 квітня, Суспільне Культура підготувало список порад, які допоможуть розвинути в дитині інтерес до читання.

Читайте з народження

Знайомити дитину з книгами краще від самого народження. Книга - це дуже важлива форма спілкування між дитиною і батьками. Поки ви займаєтеся малюком (купаєте, годуйте тощо) - розповідайте йому невеликі дитячі віршики та казочки. Малюк ще не розуміє слів, але реагує на тепло ваших дотиків, а звук вашого голосу під час читання допоможе йому (та можливо, що й вам) заспокоїтися.

Читання дитячих книг - це комплекс дій. Він складається з розглядання ілюстрацій, прослуховування тексту, співвіднесення тексту і картинки. Спільне читання - це серйозна робота з розвитку умінь слухати, розглядати та помічати деталі, зчитувати символи та розуміти сенс. Читаючи дитині раннього віку - ми сприяємо розвитку його інтелекту, розширюємо кругозір.

З десяти місяців до півтора року у дитини формується словниковий запас, проте у цей період варто не перевищувати фазу активної уваги, яка становить близько чотирьох хвилин. З двох років дитина сприймає окремі слова і фрази як розповідь, а в три роки малюк припиняє бути тільки слухачем - і стає активним співрозмовником. Проте максимум уваги дитини в цьому віці залишається десь на рівні двадцяти хвилин.

Обирайте правильні книги

Існує безліч різних книг - не обмежуйте себе чимось одним, урізноманітнюйте читання. Беріть в бібліотеці книги різних жанрів, шукайте нові теми, щоб вам і дитині було про що подумати та що обговорити. Читайте разом з дітьми те, що може зацікавити й вас.

Купуйте книги, що відповідають захопленням дитини (про павуків, фей, принцес, коней, динозаврів), а також за мотивами мультфільмів і фільмів, які їй подобаються. Закріпіть у дитини відчуття, що від книг можна отримувати задоволення і позитивні емоції.

Наш запрошений експерт з материнства і літератури Тетяна Гонченко, авторка книжкового телеграм-каналу " Непозбувний книгочитун ", ділиться власним досвідом. Своїй 1-річній Софійці вибирає книжки по віку, та спостерігає, що більше подобається доньці. Наприклад, дівчинка дуже любить віршики та книжки з рухомими елементами, коли можна щось посмикати, відкрити віконечка.

Щоб нічого не пропустити з літературних новинок, Тетяна радить слідкувати за кількома групами в Facebook на цю тему: наприклад, " Мама Оля і дитячі книжки", " Читаємо книги разом з дітьми" та " Книжкове море ".

"Книжки ми з Софією читаємо не просто щодня, а кілька разів на день. Причому, зазвичай ініціаторкою виступає вона - бере книжку, підходить, відкриває, і показує пальчиком, де читати. Якщо не почитаю - починає кричати та злитися, отакий книжковий диктатор росте", - розповідає Тетяна.

Оточіть дитину книжками

Це один з найкращих способів прищепити дитині любов до читання. Якщо ваша дитина виросте серед книг і бачитиме, що її батьки - книголюби та захопливі читачі, їй буде цікаво випробувати це на собі.

"Софія має бачити, що батьки також читають. Бо в такому віці вона все повторює за батьками. З цим проблем немає - у нас з чоловіком величезна бібліотека, ми часто читаємо, тож приклад у неї перед очима", - каже Гонченко.

Нехай книги лежатимуть у найсвітліших місцях. Журнали складіть в стопку, дитячі книги покладіть на парту, якісь розмальовки та барвисті видання заховайте серед іграшок, і знайдіть місце для книжок у машині та спальні.

"Книжки мають бути не тільки на окремо відведеному місці, а скрізь. Вони у нас в усіх кімнатах, в коридорі, на кухні, серед іграшок, на усіх полицях і навіть в ванній. Це частина "екосистеми", а не просто речі, які десь там лежать", - розповідає мати 1-річної Софії.

... і не забороняйте грати з ними

Є батьки, які примушують поводитися з книжками виключно обережно, але пані Тетяна дозволяє Софії вивчати літературу так, як їй заманеться. Маленькій дитині незрозуміло, чому з книжками потрібно бути обережними, і врешті вона швидко втрачає інтерес до предмета, "який не можна як слід обмацати".

"Якщо забороняти, книжка асоціюватиметься з чимось таким, що "не можна", а це прямий шлях до того, щоб дитина не цікавилася книжками. Хай я краще викину кілька вщент знищених книжок, але не відіб'ю у дитини бажання з ними знайомитися. А як підросте - тоді вже вчитиму поводитися обережніше", - ділиться досвідом Тетяна.

Заохочуйте любов до читання

Показуйте дитині, як читання використовується у повсякденному житті: перелік покупок, кулінарні рецепти, афіші кінотеатрів, вітрини магазинів, написи на іграшках. З усім тим, читання має приносити дитині задоволення (або як мінімум бути усвідомленою необхідністю, але це вже у старшому віці). Ви повинні створювати умови для читання, зробити його приємним, читати вголос своїй дитині в ситуаціях, які викликають у неї позитивні емоції.

Тетяна зазначає: жодного примусу. "Знаю людей, які примушують дитину читати книжки як покарання, і вона просто терпіти не може читати. Як тільки вона вирветься у "дорослий світ" - 100% навіть книжку в руки не візьме. Тож це дуже погана стратегія.

Тож Софійку мати в жодному разі не примушує читати книжки та не читає їй нотацій про те, що це "треба", "корисно" і "необхідно". Замість цього вона просто показує, що це може бути цікаво і приємно.

"Не знаю, наскільки загалом ці правила працюють, і чи не затягнуть Софію гаджети в майбутньому. Але поки що книжки вона обожнює, щодня з ними спілкується, і любить не менше за будь-які іграшки".

Чим менше екранів, тим краще

Не буде зайвим встановити обмеження на час з гаджетами. Американська академія педіатрії рекомендує: діти від трьох до семи років повинні проводити перед екранами не більше однієї-двох годин в день; молодші діти - нуль годин. Наївно вважати, що якщо дитина весь час проводитиме за екраном, то колись потягнеться до книжки.

Обмежуючи екранний час, ви змушуєте дитину знаходити нове заняття. Ваша дитина не може автоматично брати книгу і проводити за читанням весь день, але, обмежуючи час з гаджетами - вона розвине здатність концентрувати увагу на словах на сторінці, що життєво важливо для здорового розвитку мозку.

Будьте прикладом - читайте самі

Якщо не знаєте, як прищепити дитині любов до читання, то подайте їй приклад. Діти копіюють поведінку батьків і на підсвідомому рівні переймають їх звички. Якщо у вас є звичка читати, найімовірніше, дитина теж буде це робити. І навпаки, якщо ви весь час марнуєте навпроти телевізора, то будьте впевнені, що те ж саме повторять ваші діти.

"Читання розвиває у дитині фантазію та творчість, прокачує емпатію, розвиває мовлення та покращує словниковий запас. Тому для дітей читання - це неймовірно важлива штука. Але важливо робити це без примусу, м'яко і органічно", - радить Гонченко, - "А читання в дорослому віці - це скоріше про задоволення, вміння сконцентруватися та розвиток смаку".

"До того ж я знаю багато справді розумних інтелектуально розвинених людей, які взагалі не читають книжок. Тож скажу не популярну думку: якщо дорослі люди не читають - це не катастрофа, можливо вони знаходять потрібну інформацію з інших джерел. Але вміння отримувати задоволення від книжок - це дуже крута навичка, яка дозволяє переключитися від світу, і трохи приборкати "кліпове мислення", яке останнім часом знищує наш мозок".

Чому діти не читають

Одна з авторок дослідження Інна Волосевич "Читання в контексті медіаспоживання та життєконструювання" розповіла Суспільному, що серед основних причин те, що дітям нецікаво читати книги, тож вони обирають телебачення та соцмережі як дозвілля.

"Є відомий вислів "ті, хто читають книги, завжди будуть керувати тими, хто дивиться телевізор" - зараз те саме можна сказати про соцмережі. Читання підвищує задоволеність життям, а використання соцмереж - знижує. Ми вважаємо проблемою те, що кожне наступне покоління читає все менше книжок, тому підготували рекомендації для популяризації читання серед дорослих і дітей", - розповіла Волосевич.

Дослідники, зокрема, рекомендували чиновникам і батькам популяризувати інформацію про зв'язок читання та життєвого успіху, зазначаючи, що перегляд ТБ та відео не впливають на життєвий успіх.

"Також ми рекомендували складати й популяризувати списки книжок, які подобаються абсолютній більшості дітей або підлітків; переглянути шкільну програму на предмет вилучення занадто важких для сприйняття дітей творів і їх заміни на цікавіші; налагоджувати співпрацю з блогерами, популярними серед дитячої аудиторії тощо," - додала Волосевич.

Показники проведеного дослідження спонукали Український інститут книги до запуску двох акцій у грудні 2020 року. Перша акція "Почитай мені" покликана розповісти батькам про важливість спільних сімейних читань і заохотити їх читати своїм дітям вголос. Для цього був розроблений інтернет-ресурс " Читати вголос". Друга - всеукраїнська кампанія "365 казок на ніч". В її межах було записано на першому етапі 20 новорічних та різдвяних аудіоказок за творами українських авторів, відібраних за участі дитячого психолога та організаторів кампанії.

Вам може статися в пригоді проєкт Суспільного Мовника UA:Казки. Чому кенгуру стрибає, а кіт вмивається по обіді? Коли з'явилось могутнє дерево баобаб, а лис вовку масло показав? Навіщо миші збираються на раду, а бджола рятує гусці життя? Як цап і лис ділили мішок моркви, а курочка врятувала півника? Про все це можна дізнатися з найкращих казок народів світу, які ми вибрали та озвучили спеціально для вас.

Казки в них читали вокаліст гурту "Бумбокс" Андрій Хливнюк, учасник гурту "DakhaBrakha" Марко Галаневич: лідерка гурту "Крихітка" Саша Кольцова, поет і прозаїк Сергій Жадан, співачка Христина Соловій, хіп-хоп виконавиця Alyona Alyona, співачка Alina Pash, телеведучий Майкло Щур та багато інших.
Дякуємо Тетяні Гонченко, авторці "Непозбувного книгочитуна" та матері 1-річної дівчинки Софії за допомогу в роботі над матеріалом.
Читайте також
Книжки і Minecraft: чому ваші діти можуть читати будь-що, і це нормально Гід по дитячому контенту: від Біллі Айліш до Майнкрафту

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Євгеній Морі

# data[].attributes.attachment_link.title
Міжнародний день дитячої книги: як прищепити своїй дитині любов до читання

# data[].attributes.attachment_link.description
Про те, що сучасні діти мало читають, говорять на кожному розі. Найбільше в цьому звинувачують гаджети, інтернет, YouTube і TikTok. Але ж ще до їх появи люди ділилися на тих, хто читає, і тих, хто не дуже.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Суспільне | Новини

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про те, що сучасні діти мало читають, говорять на кожному розі. Найбільше в цьому звинувачують гаджети, інтернет, YouTube і TikTok. Але ж ще до їх появи люди ділилися на тих, хто читає, і тих, хто не дуже.
В Україні, згідно з результатами дослідження "Читання в контексті медіаспоживання та життєконструювання", яке провели 2020 року на замовлення Українського інституту книги - лише 8% дорослих і 13% дітей щодня читають книжки.

Згідно з тим самим дослідженням, перше місце у рейтингу дозвілля дитини посіли зустрічі із друзями (59% опитаних роблять це кожного дня). Друге місце у цьому рейтингу посів перегляд телевізора (44% кожного дня), третє - перегляд фільмів, серіалів та ютубу (35% кожного дня). На останній - тринадцятій - позиції опинилося волонтерство.

Читання книги як вид дозвілля виявилося дев'ятим за популярністю. Тільки 13% опитаних дітей читають щодня, 33% роблять це кілька разів на тиждень, 23% кілька разів на місяць, 9% кілька разів на рік, 18% - ніколи цього не роблять.

Тож прищепити любов до літератури - надзвичайно складна задача для батьків. Тому до Міжнародного дня дитячої книги, яке у всьому світі відзначають 2 квітня, Суспільне Культура підготувало список порад, які допоможуть розвинути в дитині інтерес до читання.

Читайте з народження

Знайомити дитину з книгами краще від самого народження. Книга - це дуже важлива форма спілкування між дитиною і батьками. Поки ви займаєтеся малюком (купаєте, годуйте тощо) - розповідайте йому невеликі дитячі віршики та казочки. Малюк ще не розуміє слів, але реагує на тепло ваших дотиків, а звук вашого голосу під час читання допоможе йому (та можливо, що й вам) заспокоїтися.

Читання дитячих книг - це комплекс дій. Він складається з розглядання ілюстрацій, прослуховування тексту, співвіднесення тексту і картинки. Спільне читання - це серйозна робота з розвитку умінь слухати, розглядати та помічати деталі, зчитувати символи та розуміти сенс. Читаючи дитині раннього віку - ми сприяємо розвитку його інтелекту, розширюємо кругозір.

З десяти місяців до півтора року у дитини формується словниковий запас, проте у цей період варто не перевищувати фазу активної уваги, яка становить близько чотирьох хвилин. З двох років дитина сприймає окремі слова і фрази як розповідь, а в три роки малюк припиняє бути тільки слухачем - і стає активним співрозмовником. Проте максимум уваги дитини в цьому віці залишається десь на рівні двадцяти хвилин.

Обирайте правильні книги

Існує безліч різних книг - не обмежуйте себе чимось одним, урізноманітнюйте читання. Беріть в бібліотеці книги різних жанрів, шукайте нові теми, щоб вам і дитині було про що подумати та що обговорити. Читайте разом з дітьми те, що може зацікавити й вас.

Купуйте книги, що відповідають захопленням дитини (про павуків, фей, принцес, коней, динозаврів), а також за мотивами мультфільмів і фільмів, які їй подобаються. Закріпіть у дитини відчуття, що від книг можна отримувати задоволення і позитивні емоції.

Наш запрошений експерт з материнства і літератури Тетяна Гонченко, авторка книжкового телеграм-каналу " Непозбувний книгочитун ", ділиться власним досвідом. Своїй 1-річній Софійці вибирає книжки по віку, та спостерігає, що більше подобається доньці. Наприклад, дівчинка дуже любить віршики та книжки з рухомими елементами, коли можна щось посмикати, відкрити віконечка.

Щоб нічого не пропустити з літературних новинок, Тетяна радить слідкувати за кількома групами в Facebook на цю тему: наприклад, " Мама Оля і дитячі книжки", " Читаємо книги разом з дітьми" та " Книжкове море ".

"Книжки ми з Софією читаємо не просто щодня, а кілька разів на день. Причому, зазвичай ініціаторкою виступає вона - бере книжку, підходить, відкриває, і показує пальчиком, де читати. Якщо не почитаю - починає кричати та злитися, отакий книжковий диктатор росте", - розповідає Тетяна.

Оточіть дитину книжками

Це один з найкращих способів прищепити дитині любов до читання. Якщо ваша дитина виросте серед книг і бачитиме, що її батьки - книголюби та захопливі читачі, їй буде цікаво випробувати це на собі.

"Софія має бачити, що батьки також читають. Бо в такому віці вона все повторює за батьками. З цим проблем немає - у нас з чоловіком величезна бібліотека, ми часто читаємо, тож приклад у неї перед очима", - каже Гонченко.

Нехай книги лежатимуть у найсвітліших місцях. Журнали складіть в стопку, дитячі книги покладіть на парту, якісь розмальовки та барвисті видання заховайте серед іграшок, і знайдіть місце для книжок у машині та спальні.

"Книжки мають бути не тільки на окремо відведеному місці, а скрізь. Вони у нас в усіх кімнатах, в коридорі, на кухні, серед іграшок, на усіх полицях і навіть в ванній. Це частина "екосистеми", а не просто речі, які десь там лежать", - розповідає мати 1-річної Софії.

... і не забороняйте грати з ними

Є батьки, які примушують поводитися з книжками виключно обережно, але пані Тетяна дозволяє Софії вивчати літературу так, як їй заманеться. Маленькій дитині незрозуміло, чому з книжками потрібно бути обережними, і врешті вона швидко втрачає інтерес до предмета, "який не можна як слід обмацати".

"Якщо забороняти, книжка асоціюватиметься з чимось таким, що "не можна", а це прямий шлях до того, щоб дитина не цікавилася книжками. Хай я краще викину кілька вщент знищених книжок, але не відіб'ю у дитини бажання з ними знайомитися. А як підросте - тоді вже вчитиму поводитися обережніше", - ділиться досвідом Тетяна.

Заохочуйте любов до читання

Показуйте дитині, як читання використовується у повсякденному житті: перелік покупок, кулінарні рецепти, афіші кінотеатрів, вітрини магазинів, написи на іграшках. З усім тим, читання має приносити дитині задоволення (або як мінімум бути усвідомленою необхідністю, але це вже у старшому віці). Ви повинні створювати умови для читання, зробити його приємним, читати вголос своїй дитині в ситуаціях, які викликають у неї позитивні емоції.

Тетяна зазначає: жодного примусу. "Знаю людей, які примушують дитину читати книжки як покарання, і вона просто терпіти не може читати. Як тільки вона вирветься у "дорослий світ" - 100% навіть книжку в руки не візьме. Тож це дуже погана стратегія.

Тож Софійку мати в жодному разі не примушує читати книжки та не читає їй нотацій про те, що це "треба", "корисно" і "необхідно". Замість цього вона просто показує, що це може бути цікаво і приємно.

"Не знаю, наскільки загалом ці правила працюють, і чи не затягнуть Софію гаджети в майбутньому. Але поки що книжки вона обожнює, щодня з ними спілкується, і любить не менше за будь-які іграшки".

Чим менше екранів, тим краще

Не буде зайвим встановити обмеження на час з гаджетами. Американська академія педіатрії рекомендує: діти від трьох до семи років повинні проводити перед екранами не більше однієї-двох годин в день; молодші діти - нуль годин. Наївно вважати, що якщо дитина весь час проводитиме за екраном, то колись потягнеться до книжки.

Обмежуючи екранний час, ви змушуєте дитину знаходити нове заняття. Ваша дитина не може автоматично брати книгу і проводити за читанням весь день, але, обмежуючи час з гаджетами - вона розвине здатність концентрувати увагу на словах на сторінці, що життєво важливо для здорового розвитку мозку.

Будьте прикладом - читайте самі

Якщо не знаєте, як прищепити дитині любов до читання, то подайте їй приклад. Діти копіюють поведінку батьків і на підсвідомому рівні переймають їх звички. Якщо у вас є звичка читати, найімовірніше, дитина теж буде це робити. І навпаки, якщо ви весь час марнуєте навпроти телевізора, то будьте впевнені, що те ж саме повторять ваші діти.

"Читання розвиває у дитині фантазію та творчість, прокачує емпатію, розвиває мовлення та покращує словниковий запас. Тому для дітей читання - це неймовірно важлива штука. Але важливо робити це без примусу, м'яко і органічно", - радить Гонченко, - "А читання в дорослому віці - це скоріше про задоволення, вміння сконцентруватися та розвиток смаку".

"До того ж я знаю багато справді розумних інтелектуально розвинених людей, які взагалі не читають книжок. Тож скажу не популярну думку: якщо дорослі люди не читають - це не катастрофа, можливо вони знаходять потрібну інформацію з інших джерел. Але вміння отримувати задоволення від книжок - це дуже крута навичка, яка дозволяє переключитися від світу, і трохи приборкати "кліпове мислення", яке останнім часом знищує наш мозок".

Чому діти не читають

Одна з авторок дослідження Інна Волосевич "Читання в контексті медіаспоживання та життєконструювання" розповіла Суспільному, що серед основних причин те, що дітям нецікаво читати книги, тож вони обирають телебачення та соцмережі як дозвілля.

"Є відомий вислів "ті, хто читають книги, завжди будуть керувати тими, хто дивиться телевізор" - зараз те саме можна сказати про соцмережі. Читання підвищує задоволеність життям, а використання соцмереж - знижує. Ми вважаємо проблемою те, що кожне наступне покоління читає все менше книжок, тому підготували рекомендації для популяризації читання серед дорослих і дітей", - розповіла Волосевич.

Дослідники, зокрема, рекомендували чиновникам і батькам популяризувати інформацію про зв'язок читання та життєвого успіху, зазначаючи, що перегляд ТБ та відео не впливають на життєвий успіх.

"Також ми рекомендували складати й популяризувати списки книжок, які подобаються абсолютній більшості дітей або підлітків; переглянути шкільну програму на предмет вилучення занадто важких для сприйняття дітей творів і їх заміни на цікавіші; налагоджувати співпрацю з блогерами, популярними серед дитячої аудиторії тощо," - додала Волосевич.

Показники проведеного дослідження спонукали Український інститут книги до запуску двох акцій у грудні 2020 року. Перша акція "Почитай мені" покликана розповісти батькам про важливість спільних сімейних читань і заохотити їх читати своїм дітям вголос. Для цього був розроблений інтернет-ресурс " Читати вголос". Друга - всеукраїнська кампанія "365 казок на ніч". В її межах було записано на першому етапі 20 новорічних та різдвяних аудіоказок за творами українських авторів, відібраних за участі дитячого психолога та організаторів кампанії.

Вам може статися в пригоді проєкт Суспільного Мовника UA:Казки. Чому кенгуру стрибає, а кіт вмивається по обіді? Коли з'явилось могутнє дерево баобаб, а лис вовку масло показав? Навіщо миші збираються на раду, а бджола рятує гусці життя? Як цап і лис ділили мішок моркви, а курочка врятувала півника? Про все це можна дізнатися з найкращих казок народів світу, які ми вибрали та озвучили спеціально для вас.

Казки в них читали вокаліст гурту "Бумбокс" Андрій Хливнюк, учасник гурту "DakhaBrakha" Марко Галаневич: лідерка гурту "Крихітка" Саша Кольцова, поет і прозаїк Сергій Жадан, співачка Христина Соловій, хіп-хоп виконавиця Alyona Alyona, співачка Alina Pash, телеведучий Майкло Щур та багато інших.
Дякуємо Тетяні Гонченко, авторці "Непозбувного книгочитуна" та матері 1-річної дівчинки Софії за допомогу в роботі над матеріалом.
Читайте також
Книжки і Minecraft: чому ваші діти можуть читати будь-що, і це нормально Гід по дитячому контенту: від Біллі Айліш до Майнкрафту

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Євгеній Морі

# data[].attributes.attachment_link.title
Міжнародний день дитячої книги: як прищепити своїй дитині любов до читання

# data[].attributes.attachment_link.description
Про те, що сучасні діти мало читають, говорять на кожному розі. Найбільше в цьому звинувачують гаджети, інтернет, YouTube і TikTok. Але ж ще до їх появи люди ділилися на тих, хто читає, і тих, хто не дуже.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Останній Бастіон

# data[].attributes.attachment_link.title
Щорічно 2 квітня відзначають Міжнародний день дитячої книги

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=1095

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/author.php?id=442

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=132

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=8371

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=438

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=437

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=238

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=3983

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=3982

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=1969

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=3304

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Суспільне | Новини

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щороку дослідження читання показують, що діти дедалі рідше звертаються до книжок (і дедалі частіше - до іншого контенту, текстового зокрема). Проте не тільки всі - від вчителів і нейропсихологів до соціологів і різноманітних блогерів - далі переконують, що саме художня література є корисною в ранньому віці. Розбираємося, чому дітям можна обирати будь-які книжки, на що впливає читання, та до чого тут Minecraft.
Покоління Z називають поколінням самотності - попри залюдненість соцмереж дітям, а згодом і підліткам важко соціалізуватися в реальному житті після механізованості та спрощеності життя віртуального. Тут література стає одним із найефективніших та найменш травматичних способів соціалізації, адже занурення у пригоди й комунікацію однолітків (хай навіть вигаданих) розвиває емпатію. Окрім того, що спостереження за героями вчить розуміти, як люди думають і відчувають, читання дозволяє читачу відчути себе частиною історії.

Тим часом шкільна програма формується навколо кріпацтва й козацтва, тому що здається логічною відповідність хронологій у предметах "Історія України" й "Українська література". Мовляв, так дитині буде легше ототожнити історичну епоху та пройнятися тогочасною атмосферою. Також це спосіб закласти певну ідеологію та розставити контрасти між добром і злом у підручниках.

Натомість літературознавець Ростислав Семків розповідає, що насправді читати 20 книжок поспіль про кріпацтво підліткам просто нудно - цей досвід їм неблизький і незрозумілий, хоч це й важлива соціальна проблема українського минулого. Не дивно, що дитину тягне до пригодницьких романів зі стрімким сюжетом і харизматичними героями, з якими хочеться асоціюватися та дружити.

Наталія Рудніцька, вчителька української мови і зарубіжної літератури, пояснює, чому так відбувається. Дорослі сприймають літературу як мистецький твір: оцінюють стиль автора, переклад, можуть зважати й на ідеологічні складники. А от дітям подобається вжитися в роль у сюжеті, відчути всі перипетії та проемпатувати персонажам. Відтак, дорослих "Сутінки" та детективні пригоди в дешевих джинсових обкладинках лякають, а дітей - захоплюють. У дитинстві нам однаково, як Льюїс Керрол створював своїх мовних персонажів, але ми не втомлюємося носитися Країною Див, поспішаючи за Алісою.

Письменниця Тетяна Стус замість примусового читання радить спробувати зрозуміти, чим цікавиться дитина, й знайти книжку, що доповнить це захоплення. Звідси популярність усіх довідників за грою Minecraft або "Щоденника Лоли" Ольги Купріян - приквелу до українського підліткового серіалу "#Школа". Природна допитливість дитини тут ідеально спрацьовує, адже книжка не відтворює сюжет фільму чи гри, а доповнює всесвіт новими деталями.

Окрім більш очевидної соціальної функції, література може впливати на зміни й на нейронному рівні. Посилаючись на американських дослідниць і дослідників Маріанну Вулф, Станісласа Дегаєна та Ґізлейн Деан-Ламбертц, Юлія Джугастрянська, дослідниця нейропсихології читання, розповідає, що це корисно навіть немовлятам. Читаючи вголос, дорослі передають свої переживання інтонацією та мімікою.

Під впливом прослуховування історій у виконанні найближчої людини у дітей ретельніше розвивалися зони мозку, відповідальні не лише за сприйняття мовлення, але й за артикуляцію та розвиток власного мовлення дитини. Пізніше такі діти в молодшій школі показували кращі результати навіть із вивчення нових мов. Попри те, що маля не розуміє зміст сказаного, ці процеси впливають на нейронні зв'язки, що є надзвичайно важливими для розвитку грамотності на ранніх стадіях дорослішання.

Під час читання задіюються і дзеркальні нейрони. Уявіть, що героїня гладить собаку. Юлія Джугастрянська пояснює, що в цей момент у нашому мозку активізуються зони, відповідальні за згинання м'язів (ми підносимо і плавно опускаємо руку), ділянки, пов'язані зі шкірою (якою ми відчуваємо на дотик собачу шерсть та її тепло), зони нюху та слуху (собака має специфічний запах, вона дихає чи повискує). Тут вмикається пам'ять і підсовує нам спогади про собак, яких ми зустрічали. Усе це відбувається миттєво, поки очі пробігають рядком зі словами, а читач уявляє собі героїню зі собакою.

Ба більше, в кожного читача ця уявна картинка буде унікальною. Але для її створення й утримання мозок - і дитячий, і дорослий - має негайно поєднати нейрони. Згодом зміцнену й розширену мережу він застосує, наприклад, для вирішення математичної задачі, вивчення вірша або вираховування вигідної інвестиції.

Звісно, читання вголос збільшує словниковий запас у старшому віці - вчені підрахували, що дитинство з книжками випереджає дитинство без книжок аж на мільйон слів. Відтак діти, яким читали художню літературу, легше сприймають інформацію в школі - вони краще розуміють вчителів і формулюють власні думки. Зрештою, вчені неодноразово доводили зв'язок між словниковим запасом й інтелектом, отже, начитаним школярам буде легше засвоювати уроки та розв'язувати завдання. А вищезгаданий емоційний інтелект сприятиме менш травматичній соціалізації.

Щодо байдужості до процесу читання: психологиня Катерина Гольцберг радить просто читати вголос, не забороняючи дитині паралельно гратися. Книжка також не має бути покаранням чи перепоною. Якщо дитина сприйматиме читання як те, що потрібно подолати перед відпочинком, навряд від цього буде задоволення. Юлія Джугастрянська додає, що читання має бути спокійним процесом, у якому ані діти, ані дорослі не відчуватимуть стрес.

Ба більше, педіатри кажуть, що читання вголос може впливати на когнітивно-поведінкові риси. По-перше, дитина вже матиме увагу дорослого, отже, немає потреби боротися за неї криком. По-друге, в читанні та іграх діти можуть проживати доволі складні ситуації й почуватися в них менш самотньо, ніж у реальному житті. Отже, це схоже на підготовку та тренування перед життєвими викликами.

Старшим дітям важливе вже не читання вголос, а осмислення та обговорення прочитаного. Через дискусії навколо книжок можна порушувати чутливі психологічні та соціальні проблеми. Поки підлітки відчувають ворожість і вибудовують бар'єр у комунікації, дорослі можуть створити спільний емоційний простір у розмові про ситуації в сюжеті. У книжках на кшталт " Живі письменники. Батькам" або " Як виховати читача " пояснюють, як саме можна вибудовувати комунікацію навколо книжки. Не менш важлива й свобода дитини у виборі літератури, адже вона має бути насамперед цікава дитині. Також це може виховати самостійність, адже дитина нестиме відповідальність за власне задоволення від читання.

Отже, кожна людина підходить до процесу читання по-різному й у різному віці. Але вчені одноголосно переконують, що прослуховування історій розвиває мозок навіть немовляти. Згодом це спрощує комунікацію в дорослому віці, а також покращує сприйняття та оброблення інформації. Проте не варто змушувати дитину читати світову класику художньої літератури: одним сюжети Жуля Верна здадуться захопливими, а іншим цікавіше прочитати історію становлення улюбленого персонажа відеогри. І це нормально, адже читання має бути насамперед способом приємно відпочити та обговорити прочитане з близькими людьми, а не покаранням чи перепоною.

Читайте також
Гід по дитячому контенту: від Біллі Айліш до Майнкрафту Моя дитина не читає книги - чому і що з цим робити Український інститут книги анонсував проєкт про важливість читання дітям

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Марія Бліндюк

# data[].attributes.attachment_link.title
Книжки і Minecraft: чому ваші діти можуть читати будь-що, і це нормально

# data[].attributes.attachment_link.description
Щороку дослідження читання показують, що діти дедалі рідше звертаються до книжок (і дедалі частіше - до іншого контенту, текстового зокрема). Проте не тільки всі - від вчителів і нейропсихологів до соціологів і різноманітних блогерів - далі переконують, що саме художня література є корисною в ранньому віці.

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=1092

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=17
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=18

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=8482

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=490

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=1318

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=8465

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=2992

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=665

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=84

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/author.php?id=193

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=1327

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=1329

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=663

# data[].attributes.body
https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=3749

# data[].attributes.headline
Найкращі дитячі книжки 

# data[].attributes.subject
Найкращі дитячі книжки 

# data[].attributes.headline
Комікси- особливий жанр дитячих книг

# data[].attributes.subject
Комікси- особливий жанр дитячих книг

# data[].attributes.body
Згадуючи про міжнародний день дитячої книги слід обов'язково відмітити такий жанр дитячої літератури як комікси. Відомі та популярні в усьому світі, комікси, лише нещодавно з'явились в Україні та вже досить впевнено завойовують симпатії малих читачів. Їх дійсно по справжньому можна назвати дитячими книгами, адже комікси містять безліч неймовірних малюнків, цікавих персонажів та захоплюючих діалогів. Тому такі книги, безперечно, можна назвати книгами, що розвивають дітей, а отже вони повинні займати важливе місце на поличках дитячих книг у домашніх бібліотеках. Приємно те, що комікси українською мовою є вже доступними для українських дітей.

# data[].attributes.headline
Згодом, зрозумівши, 

# data[].attributes.body
Згодом, зрозумівши, що його справжнє покликання в іншому, почав писати твори для сцени і друкувати власні вірші у журналах того часу. Але прославився на весь світ завдяки своїм казкам. 1833 року він отримав Королівську стипендію за внесок до літератури. На згадку про великого казкаря на батьківщині Андерсена на набережній Копенгагена встановили статую героїні його казки – Русалоньки, що стала символом міста і нагадую всім відвідувачам про свого славного творця.

# data[].attributes.headline
Але саме Гансу Кріст

# data[].attributes.body
Але саме Гансу Крістіану Андерсену вдалося змінити ставлення до дитячих книг та неймовірно розвинути і збагатити цей вид художньої літератури. Біографія Андерсена теж нагадує свого роду казку. Він народився в родині шевця і сам у ранньому дитинстві став підмайстром на фабриці. Але, коли йому виповнилося чотирнадцять, життя різко змінилося. Андерсен вирушив до Копенгагена, де став почесним учнем-танцівником у королівському балеті.

# data[].attributes.headline
Трохи цікавого з історії дитячої книги

# data[].attributes.subject
Трохи цікавого з історії дитячої книги

# data[].attributes.body
Дитяча література з'явилася порівняно нещодавно. До середини вісімнадцятого століття діти читали приблизно те саме, що і їхні батьки. Особливо популярними були «Робінзон Крузо» Д. Дефо та «Подорожі Гуллівера» Дж. Світа. А ще дорослі та малі читачі полюбляли східні казки. Тогочасні книголюби зачаровувалися фантастичними історіями із циклу «Цікаві арабські ночі» – про Аладдіна, Алі-Бабу і сорок розбійників та сім подорожей Синдбада-мореплавця.

Суто дитяча література народилася аж через сто років – у дев′ятнадцятому столітті з появою братів Грімм. Їхні твори відразу привернули до себе увагу малечі. І дотепер ми не уявляємо, як можна вирости і не знати таких чудових казок, як, наприклад, про Білосніжку і Сплячу Красуню.

# data[].attributes.headline
Друге квітня один ра

# data[].attributes.body
Друге квітня один раз на 2 роки на черговому конгресі Міжнародної ради з дитячої книги письменникам і художникам вручається головна нагорода – Міжнародна премія імені Г.К. Андерсена.

Першим лауреатом Міжнародної премії імені Г.К. Андерсена стала англійська письменниця Елеонор Фарджон у 1956 р., а 1958 премію одержала Астрид Ліндгрен із Швеції. Лауреатами Міжнародної премії стали відомі дитячі письменники Джанні Родарі, Туве Янссон, Кристине Нестлінгер, Джеймс Крюсс, Богумила Ржига, Катарина Патерсон, Тетяна Маврина та інші.

# data[].attributes.headline
В історії літератури

# data[].attributes.body
В історії літератури мало знайдеться письменників, які би заслуговували на звання: «Великий казкар», «Добрий чарівник», «Король казок».

У казках Андерсена добро і любов перемагають, але інколи його твори залишають легкий смуток і роздуми. Після читання хочеться помовчати, побути сам на сам зі своїми почуттями, а потім знову повернутися до книжки. Письменник спеціально нікого не повчає, нічого не проголошує, він просто веде нас по своїй казковій країні й спонукає думати і співпереживати.

# data[].attributes.headline
Міжнародний день дитячої книги – свято, встановлене з ініціативи та за ухвалою Міжнародної ради дитячої книги. Відзначається щороку 2 квітня (починаючи з 1967 р.) у день народження великого казкаря Ганса Крістіана Андерсена (1805–1875 рр.). Цим підкреслюється надзвичайно важлива роль дитячої книги у формуванні духовного та інтелектуального обличчя нових поколінь Землі.

# data[].attributes.subject
Міжнародний день дитячої книги – свято, встановлене з ініціативи та за ухвалою Міжнародної ради дитячої книги. Відзначається щороку 2 квітня (починаючи з 1967 р.) у день народження великого казкаря Ганса Крістіана Андерсена (1805–1875 рр.). Цим підкреслюється надзвичайно важлива роль дитячої книги у формуванні духовного та інтелектуального обличчя нових поколінь Землі.

# data[].attributes.headline
Читання дитячих книг

# data[].attributes.body
Читання дитячих книг – це комплекс дій. Він складається з розглядання ілюстрацій, прослуховування тексту, співвіднесення тексту і картинки. Спільне читання – це серйозна робота з розвитку умінь слухати, розглядати та помічати деталі, зчитувати символи та розуміти сенс. Читаючи дитині раннього віку – ми сприяємо розвитку його інтелекту, розширюємо кругозір.

# data[].attributes.headline
Про те, що сучасні діти мало читають, говорять на кожному розі. Найбільше в цьому звинувачують гаджети, інтернет, YouTube і TikTok. Але ж ще до їх появи люди ділилися на тих, хто читає, і тих, хто не дуже.

# data[].attributes.subject
Про те, що сучасні діти мало читають, говорять на кожному розі. Найбільше в цьому звинувачують гаджети, інтернет, YouTube і TikTok. Але ж ще до їх появи люди ділилися на тих, хто читає, і тих, хто не дуже.

# data[].attributes.body
В Україні, згідно з результатами дослідження "Читання в контексті медіаспоживання та життєконструювання", яке провели 2020 року на замовлення Українського інституту книги – лише 8% дорослих і 13% дітей щодня читають книжки.