# data[].attributes.body
אחרת לא היינו רואים תוצאה של הדרה חברתית, דחיקת אוכלוסיות וכל מה שתכנון טוב יכול לפתור. בתכנון חברתי יותר לא היו שכונות הומוגניות כמו שאנחנו רואים בכל הארץ והיה תמהיל מגוון של אוכלוסיות בכל פרויקט קטן כגדול.

# data[].attributes.headline
צריך לזכור שיש גם משרדי ממשלה חברתיים - כמו משרד הרווחה ומשרד חינוך. נציגיהם בוועדות תכנון יכולים להגן ולעמוד על אינטרסים של ילדים, נוער ואוכלוסיות מוחלשות . 

# data[].attributes.subject
צריך לזכור שיש גם משרדי ממשלה חברתיים - כמו משרד הרווחה ומשרד חינוך. נציגיהם בוועדות תכנון יכולים להגן ולעמוד על אינטרסים של ילדים, נוער ואוכלוסיות מוחלשות . 

# data[].attributes.body
אני לא מוצאת מקום לענות לשאלות וגם לא את השאלות עצמם. האם לא היינו אמורים לקבל מקומות נוספים? אני חושבת שצריכים להיות מאוד רגישים למורבות של המשימה של הנציגה ולא לצפות ליותר מידי אפשררויות.

# data[].attributes.body
אני מוטרדת לגבי מידת ההתאמה של לראות את עצמנו כ"נציגים" של כל השונות הקיימת ( דבי בעצם מדברת על זה עכשיו) ומה עושים אם יש הבדלים בין קבוצות שונות ואיך מציגים את הכל.

# data[].attributes.headline
בשם נעמי כרמון 

# data[].attributes.subject
בשם נעמי כרמון 

# data[].attributes.body
הכרת ההיבטים החברתיים דורשת התמחות, כמו התמחות בהיבטים חברתיים או סביבתיים. בשום אופן אי אפשר
מתכנן יכול לייצג את התכנון החברתי

# data[].attributes.body
השאלה אם נציג חברתי לציבור כאשר המדינה בכלל לא מכירה בכפרים הלא מוכרים, האם יהיה מקום לנציגות מסוג זה? ומה מידת ההשפעה של גורם זה ? ובאיזה שלב בתכניות יהיה נציג חברתי מעורב?

# data[].attributes.headline
כפי שיש בתסקירים/מסמ

# data[].attributes.body
כפי שיש בתסקירים/מסמכים סביבתיים המלצות להוראות בתכנית, גם במסמך חברתי צריך. חוצמזה כמובן שיהיה רצוי להגדיר שלבים להטמעה כולל גם פריסה מרחבית/המלצות לתשריט

# data[].attributes.headline
מערכת התכנון היום מוטה שקולי חברתיים המוגדרים על ידי הממשלה ובעלי עניין חדשים

# data[].attributes.subject
מערכת התכנון היום מוטה שקולי חברתיים המוגדרים על ידי הממשלה ובעלי עניין חדשים

# data[].attributes.headline
לצערי תהליכי התכנון אינם 

# data[].attributes.subject
לצערי תהליכי התכנון אינם 

# data[].attributes.headline
כשיש שני היבטים חברתיים שמתנגשים, איך נחליט איזה היבט חשוב יותר?  האם היבטים חברתיים הם לא סובייקטיביים?

# data[].attributes.subject
כשיש שני היבטים חברתיים שמתנגשים, איך נחליט איזה היבט חשוב יותר?  האם היבטים חברתיים הם לא סובייקטיביים?

# data[].attributes.headline
התכנון ביישובים הערב

# data[].attributes.body
התכנון ביישובים הערביים חסר תהליכי שיתוף.

# data[].attributes.headline
היבטים חברתיים עולים לעתים באופן בלתי מובנה בשלב ההתנגדויות

# data[].attributes.subject
היבטים חברתיים עולים לעתים באופן בלתי מובנה בשלב ההתנגדויות

# data[].attributes.headline
אם כולם מבנים בחברה למה מילה חברה, או קהילה, או "אנשים" לא מופיעה בהוראות של תוכניות??

# data[].attributes.subject
אם כולם מבנים בחברה למה מילה חברה, או קהילה, או "אנשים" לא מופיעה בהוראות של תוכניות??

# data[].attributes.headline
כדאי להבחין בין סוגיות חברתיות בהתחדשות עירונית לבין סוגיות של תכנון שלא בהתחדשות עירונית - כוללת. בכל אופן, ישנם נתונים של מכוני חברה אשר מדברים על מגמות חברתיות ולא נראה שיש התייחסות לנתונים אלו בתכנון - למשל, גידול האוכלוסייה הדתית והערבית בישראל. מגמות של משפחות חד הוריות והצורך בדירות אחרות, הצורך במגורים משותפים של צעירים, מסגרות חינוך בלתי פורמליות , אוכלוסייה מתבגרת עם השנים שממשיכה לחיות בקהילה ואינה מעוניינת לעבור לדיור מוגן

# data[].attributes.subject
כדאי להבחין בין סוגיות חברתיות בהתחדשות עירונית לבין סוגיות של תכנון שלא בהתחדשות עירונית - כוללת. בכל אופן, ישנם נתונים של מכוני חברה אשר מדברים על מגמות חברתיות ולא נראה שיש התייחסות לנתונים אלו בתכנון - למשל, גידול האוכלוסייה הדתית והערבית בישראל. מגמות של משפחות חד הוריות והצורך בדירות אחרות, הצורך במגורים משותפים של צעירים, מסגרות חינוך בלתי פורמליות , אוכלוסייה מתבגרת עם השנים שממשיכה לחיות בקהילה ואינה מעוניינת לעבור לדיור מוגן

# data[].attributes.body
יש המשכות תהליכית ולכן יוצר חוסר אמון או רלוונטיות בנקודת הזמן עד שהתכנון מאושר, יש לסייר בשטח,

# data[].attributes.headline
זה לא שאין בתכנון או בתהליך התכנון, אולם התוצר איננו לוקח בסופו של דבר את הנושא בחשבון. דווקא מכיוון שזה נשמע כל כך אלמנטרי 

# data[].attributes.subject
זה לא שאין בתכנון או בתהליך התכנון, אולם התוצר איננו לוקח בסופו של דבר את הנושא בחשבון. דווקא מכיוון שזה נשמע כל כך אלמנטרי 

# data[].attributes.headline
מוסדות התכנון מייחסים מעט חשיבות לשיקולים חברתיים. בעיקר דרך התסקיר שמצורף למסמכי התוכנית, אך הוא לא בא לידי ביטוי בתוכנית עצמה או בהוראות שלה. למשל תוכניות המתאר העירוניות שמקודמות בשנים האחרונות לא כוללות התנייה של דיור בר השגה עם הקצאה של מבננים או תאי שטח לכך. נושא התחבורה הציבורית נותר ברמת נספח בלבד ללא התנייה של ביצוע תוכנית מפורטת לתחב"צ וביצוע בפועל של קווים. אני חושבת שצריך לקדם יותר חקיקה שתמסד את זה. 

# data[].attributes.subject
מוסדות התכנון מייחסים מעט חשיבות לשיקולים חברתיים. בעיקר דרך התסקיר שמצורף למסמכי התוכנית, אך הוא לא בא לידי ביטוי בתוכנית עצמה או בהוראות שלה. למשל תוכניות המתאר העירוניות שמקודמות בשנים האחרונות לא כוללות התנייה של דיור בר השגה עם הקצאה של מבננים או תאי שטח לכך. נושא התחבורה הציבורית נותר ברמת נספח בלבד ללא התנייה של ביצוע תוכנית מפורטת לתחב"צ וביצוע בפועל של קווים. אני חושבת שצריך לקדם יותר חקיקה שתמסד את זה. 

# data[].attributes.headline
היבטים חברתיים משולבים היום באופן אינטואיטיבי וסביב נושאים מאד מוגדרים. אך הללו משולבים בצורה בלתי מספקת וחלקית. בעיקר לאור העבודה כי ההגדרה של מהם אותם שיקולים ואיך ניתן להעריך תכניות לאורם למעשה לא קיימת.  

# data[].attributes.subject
היבטים חברתיים משולבים היום באופן אינטואיטיבי וסביב נושאים מאד מוגדרים. אך הללו משולבים בצורה בלתי מספקת וחלקית. בעיקר לאור העבודה כי ההגדרה של מהם אותם שיקולים ואיך ניתן להעריך תכניות לאורם למעשה לא קיימת.  

# data[].attributes.headline
התשובה דיי ברורה, לא? אין מחויבות של המערכת, אין מסגרות מחייבות, אין תסקיר השפעה חברתית... הבעיות החברתיות פרושות מולנו מול העיניים... מי סובל מזה? כמעט כולם חוץ מבעלי הדיור או הממון המבוססים שאין להם ילדים...  

# data[].attributes.subject
התשובה דיי ברורה, לא? אין מחויבות של המערכת, אין מסגרות מחייבות, אין תסקיר השפעה חברתית... הבעיות החברתיות פרושות מולנו מול העיניים... מי סובל מזה? כמעט כולם חוץ מבעלי הדיור או הממון המבוססים שאין להם ילדים...  

# data[].attributes.headline
שוחחתי עם פרוגרמטור ודי הופתעתי לגלות שפרוגרמות מתבססות על נתוני למ"ס משנת 2007... איך עושים פרוגרמות? איך קובעים את מבני הציבור למשל אם לא עושים ניתוח סוציאלי מעמיק? מתבססים על נתונים מאד לא אקטואליים

# data[].attributes.subject
שוחחתי עם פרוגרמטור ודי הופתעתי לגלות שפרוגרמות מתבססות על נתוני למ"ס משנת 2007... איך עושים פרוגרמות? איך קובעים את מבני הציבור למשל אם לא עושים ניתוח סוציאלי מעמיק? מתבססים על נתונים מאד לא אקטואליים

# data[].attributes.headline
יש עניינים חברתיים רבים שציריכים להילקח בחשבון בהליכי התכנון וזה לא נעשה:

# data[].attributes.subject
יש עניינים חברתיים רבים שציריכים להילקח בחשבון בהליכי התכנון וזה לא נעשה:

# data[].attributes.body
דיור - דיור ציבורי, דב"ה, תמהיל דירות, דב"ה מותאם לישובים ערביים
בהתחדשות עירונית - מנגנונים מיוחדים להגנה על כל האוכלוסיות כמו מנגנונים למימון תחזוקה, הגנה מפגעיות וכו
אין נספח חברתי שמשקף ההשלכות של התכנית על האוכלוסיות השונות
יש חסמים רבים בהתנגדויות ועררים
אין מנגנונים ותקציבים לחיזוק רשויות מקומיות בתחום התכנון

ועוד...

# data[].attributes.body
בהתייחס למרחב הציבורי
ניתנת תשומת לב רבה לשיקולים החברתיים. לא כך הדבר ביחס לתמהיל הדיור המתוכנן שאינו מתכתב כלל עם צרכי הקהילה הקיימת. גם בתכנון תשתיות לעיתים קרובות אין ניתוח השלכות חברתיות

# data[].attributes.headline
יש מקום לשיפור... בקהילות עולים מאתיופיה אין מבנים שמשמרים את הקהילתיות האופיינית לחברה זו. וכן את דפוסי המסחר הקטן באזורי המגורים ובבתים. גם בחברה הערבית יש מקום לאפשר יותר עבודה מהבית, ועירוב שימושים של מגורים ומשרדים בקרקעות פרטיות. בנוסף, יש לערוך חשיבה כוללת על הנושא של שילוב שטחי ציבור במבני מגורים 

# data[].attributes.subject
יש מקום לשיפור... בקהילות עולים מאתיופיה אין מבנים שמשמרים את הקהילתיות האופיינית לחברה זו. וכן את דפוסי המסחר הקטן באזורי המגורים ובבתים. גם בחברה הערבית יש מקום לאפשר יותר עבודה מהבית, ועירוב שימושים של מגורים ומשרדים בקרקעות פרטיות. בנוסף, יש לערוך חשיבה כוללת על הנושא של שילוב שטחי ציבור במבני מגורים 

# data[].attributes.headline
חסרה התייחסות מעמיקה לאוכלוסיות החיות בעוני, עוני רב דורי ומתמשך ואוכלוסיות ייחודיות כמו אזרחים ותיקים במצבי חיים שונים, ילדים וילדים בסיכון  ומהן ההשלכות של התכנון עצמו ותהליכי התכנון והפיתוח על איכות חיים והמוביליות החברתית שלהם. 

# data[].attributes.subject
חסרה התייחסות מעמיקה לאוכלוסיות החיות בעוני, עוני רב דורי ומתמשך ואוכלוסיות ייחודיות כמו אזרחים ותיקים במצבי חיים שונים, ילדים וילדים בסיכון  ומהן ההשלכות של התכנון עצמו ותהליכי התכנון והפיתוח על איכות חיים והמוביליות החברתית שלהם. 

# data[].attributes.headline
מנסיוני, היום ישנה מודעות רבה יותר להכניס שיקולים חברתיים בתהליכי תכנון, אך לצערי הרב עדיין המגמות הפוליטיות גוברות על כך. לא תמיד המרחב התכנוני יכל לתת מענה מספק לאוכלוסיות השונות, בעיקר לאוכלוסיות החלשות. בתהליכי התחדשות העירונית, התכניות מונעות תחת מיזמים ואינטרסים לקידום והעצמה אישית-פוליטית, והמתכנן הופך לכלי שימוש של אינטרס זה ולא יכול להביא לידי ביטוי מלא את הצרכים, ומתן פתרונות הולמים לצרכי החברה. אני בעד ייצוג של נציגים מתוך האוכלוסיות השונות בתהליך התכנון בכדי שיוכלו להשמיע את קולם, ואף גם יוכל ליצור מעגל השפעה.

# data[].attributes.subject
מנסיוני, היום ישנה מודעות רבה יותר להכניס שיקולים חברתיים בתהליכי תכנון, אך לצערי הרב עדיין המגמות הפוליטיות גוברות על כך. לא תמיד המרחב התכנוני יכל לתת מענה מספק לאוכלוסיות השונות, בעיקר לאוכלוסיות החלשות. בתהליכי התחדשות העירונית, התכניות מונעות תחת מיזמים ואינטרסים לקידום והעצמה אישית-פוליטית, והמתכנן הופך לכלי שימוש של אינטרס זה ולא יכול להביא לידי ביטוי מלא את הצרכים, ומתן פתרונות הולמים לצרכי החברה. אני בעד ייצוג של נציגים מתוך האוכלוסיות השונות בתהליך התכנון בכדי שיוכלו להשמיע את קולם, ואף גם יוכל ליצור מעגל השפעה.

# data[].attributes.headline
לא נראה ששיקולים חברתיים נכנסים לתוכניות.  בירוחם ביקשנו מהרגע שלמדנו שנמצאים בהליך הכנת תוכנית כוללנית ביקשנו לצרף נציגי ציבור ונעננו שרק בפגישות "שיתוף ציבור" ישמע קולנו. ב"מפגשי שיתוף ציבור" היו למעשה מפגשי הפצת מידע "מה עשינו עד עכשיו" וכלל לא לשמוע  מה שיש לציבור להגיד.

# data[].attributes.subject
לא נראה ששיקולים חברתיים נכנסים לתוכניות.  בירוחם ביקשנו מהרגע שלמדנו שנמצאים בהליך הכנת תוכנית כוללנית ביקשנו לצרף נציגי ציבור ונעננו שרק בפגישות "שיתוף ציבור" ישמע קולנו. ב"מפגשי שיתוף ציבור" היו למעשה מפגשי הפצת מידע "מה עשינו עד עכשיו" וכלל לא לשמוע  מה שיש לציבור להגיד.

# data[].attributes.headline
חסרה הבנה ברורה על מהם ההיבטים החברתיים ומכאן גם לעיתים חסרה התייחסות לחלק מהנקודות 

# data[].attributes.subject
חסרה הבנה ברורה על מהם ההיבטים החברתיים ומכאן גם לעיתים חסרה התייחסות לחלק מהנקודות 

# data[].attributes.body
אין התייחסות להשפעת  השינויים מבחינה נפשית, הרחקת קבוצות מסויימות מהמרחב

# data[].attributes.headline
לדעתי חשוב מאד לשלב את האזרחים עצמם בתוך תהליכי התכנון ולהעניק להם את הזכות להביע את דעתם. יש צורך לייצר הכשרות לתושבים בנושאי תכנון כדי שהם יהיו מסוגלים לקחת חלק פעיל בצוותי התכנון. 

# data[].attributes.subject
לדעתי חשוב מאד לשלב את האזרחים עצמם בתוך תהליכי התכנון ולהעניק להם את הזכות להביע את דעתם. יש צורך לייצר הכשרות לתושבים בנושאי תכנון כדי שהם יהיו מסוגלים לקחת חלק פעיל בצוותי התכנון. 

# data[].attributes.body
יכול להיות שיש מקומות שבהם זה מתקיים אך נוכחתי

שאין הבנה של המרכיב החברתי, בדגש על רווחה
1.כבוד האדם (Human rights) שהתוכנית נוגעת אליהם
2.הזכות לטבע (Nature rights) גישה  אקוצנטרית שרואה את הזכות של החי והצומח שאינם בני אדם

3. בעלי העניין השונים שהתכנון נוגע אליהם.

אין הבנה של האחריות החברתית

אין הבנה של החדשנות שקיימת באפשרויות השיתוף

אין הבנה של טוב משותף

# data[].attributes.headline
אין תפיסה חברתית כוללת, הלוקחת בחשבון את הנתונים של היישוב, משמעות הנתונים מבחינת מאפייני אוכלוסייה, צרכים וכד'  כתוצאה, אנו נתקלים בבניית שכונות ללא מענים לצורכי האוכלוסייה. לדוגמא; מקימים שכונה, המיועדת לזוגות צעירים, כמו בראש העין מזרח, ללא גני שעשועים, מסגרות חינוך, מרכזי מסחר וכד' 

# data[].attributes.subject
אין תפיסה חברתית כוללת, הלוקחת בחשבון את הנתונים של היישוב, משמעות הנתונים מבחינת מאפייני אוכלוסייה, צרכים וכד'  כתוצאה, אנו נתקלים בבניית שכונות ללא מענים לצורכי האוכלוסייה. לדוגמא; מקימים שכונה, המיועדת לזוגות צעירים, כמו בראש העין מזרח, ללא גני שעשועים, מסגרות חינוך, מרכזי מסחר וכד' 

# data[].attributes.body
היועץ החברתי חיב להיות מעורב כבר במיפוי הארצי לאיתורי קרקע...יש לזה השלחות רבות. ראה את הכישלון של חריש כאשר לא הקשיבו לדעותי כבר מהתחלה. ראה את הר יונה ככישלון למרות שהקשיבו בתחילת הדרך אך לא להמשך. ראו את ביתר עלית שאני היתי המקים וראש המוצעה המיסד  ושיניתי תוך כדי תנועה. בכסיף הצלחתי לשנות את כל התוכניות כולל ניספח חברתי שיתמא גם בהראות התיכנון...שי שינו

# data[].attributes.body
תהליכי התכנון כיום לא מספיק מחוברים להיבטים החברתיים .
מהסיבה שלדעתי התכנון מתבצע בשדה אחר.
כדי לתכנן טוב נדרש להכיר את השטח לא רק בהיבטים הפיזיים שלו
אלה גם בהיבטים האנושיים / חברתיים שמתקיימים בו.
היכרות כזו עמוקה יכולה לסייע לטייב את התכנון ולהתאים את התכנון החדש לזה הקיים.
לחזק או לשדרג

# data[].attributes.headline
אין התייחסות משמעותית לשוכרים בהתחדשות עירונית שחייבים לעזוב למקום אחר... 

# data[].attributes.subject
אין התייחסות משמעותית לשוכרים בהתחדשות עירונית שחייבים לעזוב למקום אחר... 

# data[].attributes.headline
כיום, תהליכי התכנון אינם משלבים כלל היבטים חברתיים. אין גורם אשר דואג לכך, לא בהיבט הפרוגרמתי  (למשל- בנושאי רווחה..), לא בהיבט שיתוף ציבור (עושים V  במקרה הטוב!!!) , לא בהקשר של דיור, בריאות ונגישות מתאימה לשירותי ציבור , לתחבורה ולתעסוקה. אין מנגנונים למניעת ג'נטרפיקציה ועוד...  

# data[].attributes.subject
כיום, תהליכי התכנון אינם משלבים כלל היבטים חברתיים. אין גורם אשר דואג לכך, לא בהיבט הפרוגרמתי  (למשל- בנושאי רווחה..), לא בהיבט שיתוף ציבור (עושים V  במקרה הטוב!!!) , לא בהקשר של דיור, בריאות ונגישות מתאימה לשירותי ציבור , לתחבורה ולתעסוקה. אין מנגנונים למניעת ג'נטרפיקציה ועוד...  

# data[].attributes.headline
יש לחייב בכל מסמכי המכרזים הציבוריים לשלב מתכנן חברתי שידאג ששיקולים חברתיים ילקחו בחשבון בכל שלבי תהליך התכנון ושיולבו בכל מרכיבי התכנית.  ובכלל זה יש לשלב מנגנון מעקב ובקרה לרשויות המקומיות על מנת לוודא שכל המרכיבים החברתיים אכן בוצעו.   והיתרי הבניה ניתנו לפי הוראות התכנית . למשל- תמהיל גודל דירות. 

# data[].attributes.subject
יש לחייב בכל מסמכי המכרזים הציבוריים לשלב מתכנן חברתי שידאג ששיקולים חברתיים ילקחו בחשבון בכל שלבי תהליך התכנון ושיולבו בכל מרכיבי התכנית.  ובכלל זה יש לשלב מנגנון מעקב ובקרה לרשויות המקומיות על מנת לוודא שכל המרכיבים החברתיים אכן בוצעו.   והיתרי הבניה ניתנו לפי הוראות התכנית . למשל- תמהיל גודל דירות. 

# data[].attributes.headline
קיימת מודעות גדולה יותר היום לחשיבות היבטים חברתיים בתכנון, אולם בצד הפרקטי למעט ערכית סקרים חברתיים ופה ושם עבודות , אין נוהל עבודה מחייב ומסודר שיתייחס לנושא היבטים חברתיים כחלק מרכזי כמו היבטים פיזיים בתכנון והקשר בינהם. מצטבר ידע רב שצריך לראות פרקטית איך מטמיעים ומיישמים, למשל שצוותי תכנון יכללו מתכנן חברתי תמיד בכל רשות מקומית ,עיגון בתקנות , נהלי עבודה מחייבים, הגדרת חברתיים מחייבים במסגרת חשיבה תכנונית כמו שמחייבים זכויות בניה למשל , עידוד הכנת מסמכים אסטרטגיים בנושאים החברתיים וכו 

# data[].attributes.subject
קיימת מודעות גדולה יותר היום לחשיבות היבטים חברתיים בתכנון, אולם בצד הפרקטי למעט ערכית סקרים חברתיים ופה ושם עבודות , אין נוהל עבודה מחייב ומסודר שיתייחס לנושא היבטים חברתיים כחלק מרכזי כמו היבטים פיזיים בתכנון והקשר בינהם. מצטבר ידע רב שצריך לראות פרקטית איך מטמיעים ומיישמים, למשל שצוותי תכנון יכללו מתכנן חברתי תמיד בכל רשות מקומית ,עיגון בתקנות , נהלי עבודה מחייבים, הגדרת חברתיים מחייבים במסגרת חשיבה תכנונית כמו שמחייבים זכויות בניה למשל , עידוד הכנת מסמכים אסטרטגיים בנושאים החברתיים וכו 

# data[].attributes.body
מבחן התוצאה של תהליכי תכנון היום מבוסס על שימושי קרקע. מבחן התוצאה של תכנון חברתי מבוסס על מה שקורה לאנשים.

# data[].attributes.headline
המצב היום הוא ששיקולים כלכליים, שיקולים של תשתיות ושיקולים פוליטיים קודמים לשיקול החברתי. צריך להפוך את הסדר - להציב את השיקול החרתי במרכז כשהשיקולים הכלכליים והתשתיות הם משרתים הכרחיים של המטרה החברתית. לפיכך, על כל השותפים למערכת התכנון להיות חברתיים, החל מראש מינהל התכנון, עבור דרך מתכנני המחוזות, חברי הוועדות ועד למתכננים ועורכי התכניות. 

# data[].attributes.subject
המצב היום הוא ששיקולים כלכליים, שיקולים של תשתיות ושיקולים פוליטיים קודמים לשיקול החברתי. צריך להפוך את הסדר - להציב את השיקול החרתי במרכז כשהשיקולים הכלכליים והתשתיות הם משרתים הכרחיים של המטרה החברתית. לפיכך, על כל השותפים למערכת התכנון להיות חברתיים, החל מראש מינהל התכנון, עבור דרך מתכנני המחוזות, חברי הוועדות ועד למתכננים ועורכי התכניות. 

# data[].attributes.headline
מי בוחן השפעת תכניות על קשישים? על ילדים?

# data[].attributes.subject
מי בוחן השפעת תכניות על קשישים? על ילדים?

# data[].attributes.headline
תהליכי התכנון היום לא משלבים שיקולים חברתיים ברמה מספקת בין היתר כיוון שאינם מציפים בצורה מספיק ברורה את הצרכים של משתמשים שונים במרחב. כאשר מובאות תובנות התושבים השונים הן לרוב אנקדוטליות, חד צדדיות, מתעלמות ממורכבות (שבהכרח קיימת) או לא מתאימות לכלי התכנון הקיימים, ולכן מתעלמים מהן כלא רלוונטיות. חשוב להתאים בין קולות מהשטח ובין הדיון. 

# data[].attributes.subject
תהליכי התכנון היום לא משלבים שיקולים חברתיים ברמה מספקת בין היתר כיוון שאינם מציפים בצורה מספיק ברורה את הצרכים של משתמשים שונים במרחב. כאשר מובאות תובנות התושבים השונים הן לרוב אנקדוטליות, חד צדדיות, מתעלמות ממורכבות (שבהכרח קיימת) או לא מתאימות לכלי התכנון הקיימים, ולכן מתעלמים מהן כלא רלוונטיות. חשוב להתאים בין קולות מהשטח ובין הדיון. 

# data[].attributes.headline
כדי ששיקולים חברתיים יהיו חלק אינטגרלי מהדיון בוועדות, חייבים להיות חברים בוועדות שמתמצאים בנושאים ושמסוגלים להביע את דעותיהם בוועדות.                   כדי שהם יוכלו להתמודד עם האתגרים של התפקיד הזה הם צריכים גיבוי מאחורי הקלעים של     אנשים המתמצאים בנושאים העולים  בדיונים, והבאים עם חומר מאורגן  והמוכנים להעביר אל הנציגים הפורמליים  את הנקודות שחשוב להעלות.  הנסיון מראה שאם מגיעים עם חומר מאורגן ומבוסס, יש נכונות מצד חברי הוועדה להקשיב ולקבל לפעמים את הטיעונים.

# data[].attributes.subject
כדי ששיקולים חברתיים יהיו חלק אינטגרלי מהדיון בוועדות, חייבים להיות חברים בוועדות שמתמצאים בנושאים ושמסוגלים להביע את דעותיהם בוועדות.                   כדי שהם יוכלו להתמודד עם האתגרים של התפקיד הזה הם צריכים גיבוי מאחורי הקלעים של     אנשים המתמצאים בנושאים העולים  בדיונים, והבאים עם חומר מאורגן  והמוכנים להעביר אל הנציגים הפורמליים  את הנקודות שחשוב להעלות.  הנסיון מראה שאם מגיעים עם חומר מאורגן ומבוסס, יש נכונות מצד חברי הוועדה להקשיב ולקבל לפעמים את הטיעונים.

# data[].attributes.headline
על מנת שתהליכי התכנון ישלבו שיקולים חברתיים הכרחי שהוא יהיה חלק אינטגרלי בהם ולא נספח כזה או אחר. הכרחי שיהיו שותפים לתכנון אנשי חברה וקהילה. אנשי ארגוני חברה וסביבה. המודל שנבנה על ידי הארגונים הסביבתיים ראוי מאד. 

# data[].attributes.subject
על מנת שתהליכי התכנון ישלבו שיקולים חברתיים הכרחי שהוא יהיה חלק אינטגרלי בהם ולא נספח כזה או אחר. הכרחי שיהיו שותפים לתכנון אנשי חברה וקהילה. אנשי ארגוני חברה וסביבה. המודל שנבנה על ידי הארגונים הסביבתיים ראוי מאד. 

# data[].attributes.headline
תהליכי התכנון היום אינם מוכוונים כלל  לשיקול החברתי שחייב לעמוד בבסיסם.  ולכן הכרחי גם להגדיר פרמטרים ברורים למה בודקים. מהו המדד ולבחון תכניות לאור זאת. 

# data[].attributes.subject
תהליכי התכנון היום אינם מוכוונים כלל  לשיקול החברתי שחייב לעמוד בבסיסם.  ולכן הכרחי גם להגדיר פרמטרים ברורים למה בודקים. מהו המדד ולבחון תכניות לאור זאת. 