# data[].attributes.attachment_link.title
Свято Різдва: головні українські традиції

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наше караоке

# data[].attributes.attachment_link.title
Добрий вечір тобі, пане господарю (плюс з текстом)-скорочено

# data[].attributes.headline
"Щедрик, щедрик" - історія найвідомішої української різдвяної пісні.

# data[].attributes.subject
"Щедрик, щедрик" - історія найвідомішої української різдвяної пісні.

# data[].attributes.body
"Щедрик, щедрик, щедрівочка" - це українська народна новорічна пісня, яка виконувалася в дохристиянські часи. Тоді Новий рік відзначали навесні. Ось чому в тексті згадується ластівка, хоча взимку ці птахи відлітають на зимівлю.

Сучасний "Щедрик", яким ми його знаємо, - це аранжування українського композитора Миколи Леонтовича. Над своєю версією "Щедрика" композитор працював понад 10 років. Твір було закінчено в 1910 рік, а вперше виконав на Різдво його хор Київського університету в 1916 році.

У 1920-х роках різдвяна пісня вперше почала звучати в країнах Європи та Америки під час світових турне. А в 1936 році американський композитор українського походження Петро Вільговський зробив англомовну версію "Щедрика" "Carol of the bells", яка стала відома в усьому світі.

# data[].attributes.headline
Традиції та звичаї колядування в Україні

# data[].attributes.subject
Традиції та звичаї колядування в Україні

# data[].attributes.body
Різдвяні свята із давніх-давен є особливими для вірян. До них готуються особливо ретельно, дотримуючись усіх традицій і звичаїв. І хоча зараз мало хто дотримується всіх правил та звичаїв цього свята, варто хоча б пам’ятати та поважати традиції наших предків.

Як відомо, у Україні традиційними атрибутами Різдва є кутя, узвар і хліб на столі, Дідух – на покуті й колядники у хату. А одним із головних обрядів – це колядування (і його варто відрізняти від щедрування). Колядують, у вечір перед Різдвом , а щедрують – 13 січня, перед Старим Новим роком.

Колядування – це урочисті обходи сусідів, родичів і приятелів із ритуальними пісенними величаннями і зиченнями гараздів усім членам родини. За виконання колядок годиться пригостити колядників й наділити їх подарунками.

В основі звичаю колядування лежить прадавня віра в силу побажання й магію словом творити те, що воно описує.

На думку дослідників, обряд колядування дійшов до нашого часу із язичницьких часів. У давнину був приурочений до дня зимового сонцевороту.

Своєю назвою колядування, власне, як і колядки, зобов’язані слов’янському слову «Коляда», яким називали Святвечір, переддень Різдва. Корінням традиція колядування сягає дохристиянських часів. Люди вітали Коляду, ходили від одного двору до іншого й обдаровували господарів будинків побажаннями щастя і благополуччя. За це треба було обдарувати колядників у відповідь – жадібні господарі ризикували накликати на себе біду.

# data[].attributes.headline
5 маловідомих фактів про колядування

# data[].attributes.subject
5 маловідомих фактів про колядування

# data[].attributes.body
В Україні починають колядувати неодночасно

На Покутті йдуть колядувати напередодні Різдва. На Західному Поділлі — зранку на другий день свят. У Слобідській Україні та на Гуцульщині колядують після Богослужіння в церкві на перший день Різдва Христового.

Слово «коляда» дісталося нам від римлян

Етнографи вважають, що слово «коляда» походить від Calendae Januariae (Нового року в римлян). Він припадав на тиждень після сатурналій, свята на честь бога Сатурна. А у Візантії Новий рік називали kalandai. Подібні назви є і в інших народів: koleda — у поляків і чехів, koledo — у болгар.

Полазник

Полазник — перший відвідувач хати на Різдво та Новий рік. Це пов’язано з «магією першого дня»: вірою людей у щасливу або нещасливу прикмету. Якщо першим зайшов чоловік, то це на щастя й добробут, а якщо жінка, то чекай біди.

За колядування карали

Християнська церква забороняла поганські свята й обряди. Колядування теж потрапило під заборону. Київський митрополит Кирило III у 1274 році наклав прокляття «на народні пісні, щедрівки, колядки, бо вони бісівські, погані».

Останній день колядування — Водохреща

Після Водохреща приходили кількатижневі м’ясниці. У цей час ще можна було співати пісні та справляти весілля. Після м’ясниць наставав найдовший і найсуворіший Великий піст. «Великий піст усім прижме хвіст», — казали в народі.

# data[].attributes.attachment_link.title
Щедрик - Хор им. Веревки - Главная елка страны

# data[].attributes.attachment_link.title
Хор Львівської національної опери - "Щедрик" М. Леонтовича

# data[].attributes.headline
"Щедрик" - пов

# data[].attributes.body
"Щедрик" - повний текст пісні

Щедрик, щедрик, щедрівочка,

Прилетіла ластівочка,

Стала собі щебетати,

Господаря викликати:

"Вийди, вийди, господарю,

Подивися на кошару,

Там овечки покотилися,

А ягнички народились,

В тебе товар весь хороший,

Будеш мати мірку грошей,

Хоч не гроші, то полова —

В тебе жінка чорноброва".

Щедрик, щедрик, щедрівочка,

Прилетіла ластівочка.

# data[].attributes.attachment_link.title
Shchedryk / Щедрик. Carol of the Bells. Original Ukrainian Version with English and Ukrainian Lyrics

# data[].attributes.headline
"Щедрик, щедрівочка"

# data[].attributes.subject
"Щедрик, щедрівочка"

# data[].attributes.body
"Щедрик, щедрик, щедрівочка" - найвідоміша різдвяна пісня не тільки в Україні, а й у всьому світі. Пісня про ластівку, яка прилетіла до господарів, має понад 1000 різних інтерпретацій і супроводжує кожне українське Різдво.

В англомовних країнах пісня відома під варіантом "Carol of the Bells". Ця красива композиція звучить у багатьох відомих фільмах, таких як "Сам удома" і "Гаррі Поттер", а також в сотнях реклам і програм.