# data[].attributes.body
https://chandra.cfa.harvard.edu/women/story.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mathematics, Technology

Ada Lovelace

Augusta Ada Byron, Countess of Lovelace, usually referred to as 'Ada Lovelace', was born in London in 1815. Lovelace's mother had a tumultuous relationship with her father, the famous poet Lord Byron. Her mother thought that rigorous studies in subjects like mathematics and science would focus her daughter and keep her from developing some of the personality traits of her father. Therefore, Lovelace had tutors who taught her challenging subjects that were not typically introduced to girls in her social circles during the 1800s.

Around the age of 17, she became introduced to the mathematics and inventor Charles Babbage and became fascinated with his work on an "engine" that could perform mathematical calculations. Babbage became a mentor to Lovelace, and she later continued and improved on his work for what would become the world's first computer. Her work was published in 1843 in an English science journal. She used only the initials "A.A.L.," for Augusta Ada Lovelace, in the publication. Though her work was not recognized during her lifetime, Lovelace is now considered the first computer programmer. More

# data[].attributes.attachment_link.description
Mathematics, Technology Ada Lovelace Augusta Ada Byron, Countess of Lovelace, usually referred to as 'Ada Lovelace', was born in London in 1815. Lovelace's mother had a tumultuous relationship with her father, the famous poet Lord Byron.

# data[].attributes.body
https://chandra.cfa.harvard.edu/women/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"It wasn't until I went to college and Sally Ride came to talk− it just opened up that possibility of if she could do it then I could aspire to do it too." -Cady Coleman

EILEEN M. COLLINS

For Eileen Collins, her journey toward the skies and beyond started in the public library of her hometown Elmira, NY. As a young child and teenager, Eileen consumed books about flying, drawn to the airplanes and missions themselves as well as the engineering of aviation. When Eileen was nine years old, she read an article in Junior Scholastic magazine that profiled the Gemini program and its astronauts.

"I stumbled into the space program by reading magazines, and the flying part by reading books," said Collins.

After attending a community college, she then moved on to Syracuse University. To help pay for her schooling, Collins joined the Air Force Reserve Office Training Corp (ROTC), but, at that time, women were not allowed to be pilots. Fortuitously, that changed in 1976 while Collins was still working on her undergraduate degree in math and economics. This meant that after graduation, Collins could go directly from Syracuse to pilot training.

After spending over a decade at the Air Force, Collins applied and was accepted to NASA. In 1990, Collins was named a member of the astronaut corps. Three years after becoming an astronaut, Collins became the first female pilot of the Space Shuttle when she flew Discovery on a mission that included a rendezvous with the Russian space station Mir. After piloting another Space Shuttle mission in 1997, Collins was selected to be the commander of STS-93, the first time a woman would ever lead a mission into space.

CADY COLEMAN

As an undergraduate at the Massachusetts Institute of Technology, Cady Coleman attended a lecture by Sally Ride, the first woman in space. Listening to Ride and being able to shake her hand after the lecture left Coleman with a broader idea of who could be an astronaut. "When I thought about what astronauts looked like, I had in my mind a picture of the Mercury 7 standing in front of an airplane and they were all a bunch of old guys with no hair," said Coleman. "And it certainly didn't say to me, this could be you."

"It wasn't until I went to college and Sally Ride came to talk, it just opened up that possibility of if she could do it then I could aspire to do it too," said Coleman. "I remember thinking that it counted that she was well educated and smart, and at the same time she had this job that had adventure and some thrills to it."

After MIT, Coleman went on to graduate school at UMass Amherst to study chemistry. Another critical encounter for Coleman occurred after graduate school when she was in the Air Force applying for the astronaut program. She was participating in a science day for the community, and Kathy Sullivan, a crewmember of three Space Shuttle missions and the first American woman to walk in space, was the main speaker. Sullivan spent more than an hour speaking with Coleman, who discussed the application process, and gave her advice. Coleman joined the NASA astronaut corps in 1992. She flew her first mission into space in 1995 as a member of the STS-73 crew that included experiments on biotechnology, combustion science, and the physics of fluid. On just her second flight, Coleman was selected to be the mission specialist on STS-93 in 1999 that deployed Chandra out of the Shuttle's payload bay using its robotic arm.

# data[].attributes.attachment_link.description
"It wasn't until I went to college and Sally Ride came to talk− it just opened up that possibility of if she could do it then I could aspire to do it too." -Cady Coleman EILEEN M. COLLINS For Eileen Collins, her journey toward the skies and beyond started in the public library of her hometown Elmira, NY.

# data[].attributes.body
Međunarodni dan žena obilježava se 8. ožujka svake godine. Tog dana se slave ekonomska, politička i društvena dostignuća pripadnica ženskog spola.

Prvi Dan žena je obilježen 28. veljače 1909. u SAD-u deklaracijom koju je donijela Socijalistička partija Amerike.

Hrvatska je povijest puna žena koje su je mijenjale; poboljšavale društvo, istraživale, pisale, pjevale, osvajale sportske medalje, fotografirale… Ovo je njih 25 kojima na Dan žena odajemo počast. Naravno, ima ih još na desetke – ovo je tek jedan skroman odabir uspješnih među uspješnima.

Cvijeta Zuzorić (1552. – 1600.)

Dubrovačka plemkinja, poznata je kao muza i lik koji su u svojim djelima slavili hrvatski i talijanski književnici. Uglavnom je bila riječ o piscima koji su se okupljali u njezinu salonu u Firenci. Cvijeta Zuzorić i sama je bila pjesnikinja, a u Dubrovnik se vratila 1570., kada je njezin muž imenovan konzulom u Dubrovniku.

Katarina Zrinski (1625. – 1673.)

Kći Vuka Krste Frankopana i žena Petra Zrinskog, najstarija je do sada poznata hrvatska književnica. Rodila se 1625. u dvorcu u Bosiljevu. Nakon sloma Zrinskih i Frankopana, Katarina i njezina najmlađa kći Zora Veronika pod jakom stražom odvedene su u zatočeništvo u Graz, gdje je ona izložena poniženjima i patnjama. Shrvana tugom i bolešću, umire u samostanu sestara dominikanki. Godine 1661. objavila je u Mletcima osebujan molitvenik Putni tovaruš, jedno od najznačajnijih djela ne samo hrvatske molitveničke literature, nego i hrvatske barokne književnosti u cjelini.

Marija Jurić Zagorka (1873. – 1957.)

Prva je hrvatska novinarka i jedna od najvećih hrvatskih književnica. U vrijeme svog djelovanja sudjelovala je u političkim borbama, te bila glasna i oštra protivnica mađarizacije i germanizacije. Istodobno, pisala je feljtonske romane, a publika je ‘gutala’ njezina djela ‘Gričku vješticu’, ‘Plamene inkvizitore’, ‘Gordanu’, ‘Jadranku’, ‘Kćer Lotrščaka’, ‘Kneginju iz Petrinjske ulice’. Njezine autorske početke obilježio je anonimni tekst ‘Jedan časak’ u zagrebačkom Obzoru, nakon čega je na preporuku biskupa Josipa Jurja Strossmayera postala članica uredništva toga lista.

Milka Trnina (1863. – 1941.)

Hrvatska je operna diva. Postigla je velik uspjeh na europskim i američkim pozornicama, a kao prvakinja dvorske opere u Munchenu gostovala je u Zagrebu pjevajući na hrvatskom 1898. u vrijeme jakog pritiska mađarizacije i germanizacije. Hrvatsko narodno kazalište imenovalo ju je svojom počasnom doživotnom članicom. Nakon što je svoju oproštajnu predstavu izvela u korist Društva za poljepšavanje Plitvičkih jezera, u znak zahvalnosti Društvo je jedan od najljepših plitvičkih slapova prozvalo slapom Milke Trnine.

Mia Čorak Slavenska (1916. – 2002.)

Hrvatska balerina, s 12 godina počela je raditi samostalne programe, s 13 je već bila solistica, a s 18 prva domaća primabalerina zagrebačkoga baleta. Studirala je u Beču kod Gertrude Krauss, Raimundija i Duboisa, a potom i u Parizu kod Preobraženske, Kšesinske i Egorove. Unatoč njezinim uspjesima, njeni umjetnički kriteriji nisu odgovarali tadašnjim kulturnim vlastima pa joj je zabranjen nastup. Kada je za vrijeme svjetske izložbe u Parizu trebala nastupiti na službenoj jugoslavenskoj priredbi, iz beogradskog ministarstva stigao je telegram zabrane s obrazloženjem da je premlada da predstavlja državu.

Slikarica Slava Raškaj (1877. – 1906.)

Slikati je učila na tečajevima kod slikara Bele Čikoša Sesije. Prepoznatljiva po nizu tamnih mrtvih priroda, gvaširanih akvarela ispunjenih neobičnim predmetima, prvi je atelje imala u nekadašnjoj mrtvačnici, danas Akademiji likovne umjetnosti, gdje je slikala svoje prve akvarele. Gluhonijema umjetnica, povučena i zatvorena u svoj svijet 1898. izlagala je na izložbama Društva hrvatskih umjetnika u Umjetničkom paviljonu u Zagrebu, te 1899. u St. Peterburgu i Moskvi. Godine 1902., zbog napredovanja bolesti i stanja potpune rastresenosti, agresivnosti i depresivnosti, smještena je u Zavod za umobolne u Stenjevcu i umire nakon teške bolesti.

Dora Pejačević (1885. – 1923.)

Prva je žena skladateljica u Hrvatskoj. Svoju prvu skladbu napisala je već u 12. godini, glazbeno obrazovanje započela je u Zagrebu, a nastavila u Dresdenu i Munchenu. Živjela je usamljeno, ne uklapajući se u aristokratsko okružje u kojem je bila. Iza nje je ostao bogat opus od 58 djela od kojih mnoga nisu objavljena, ali se čuvaju njihovi rukopisi.

Vesna Parun (1922.-2010.)

Jedno je od najznačajnijih imena hrvatske suvremene poezije. Objavila je više od trideset zbirki poezije i desetak knjiga dječje poezije a autorica je brojnih radiodrama. Dobitnica je brojnih priznanja, među kojima Nagrade grada Zagreba, ‘Vladimira Nazora’, ‘Gregora Viteza’ te Goranova vijenca.

Ivana Brlić-Mažuranić (1874. – 1938.)

Često nazivana hrvatskim Andersenom, u Hrvatskoj i svijetu priznata je kao jedan od najznačajnijih pisaca za djecu. Potječe iz poznate intelektualne građanske obitelji Mažuranića. Pozornost književne publike skrenula je na sebe 1913. romanom za djecu ‘Čudnovate zgode šegrta Hlapića’, a njenim krunskim djelom kritičari smatraju zbirku pripovjedaka ‘Priče iz davnine’ iz 1916., koja sadrži motive mitološke mudrosti običnoga svijeta, inspirirane slavenskom mitologijom. Akademija ju je dva puta predlagala za Nobelovu nagradu, a 1937. postala je njen član, kao prva žena kojoj je dodijeljena takva čast.

Dora Maar (1907. – 1997.)

Pravim imenom Henriette Theodora Marković, ušla je u povijest umjetnosti kao partnerica Pabla Picassa. Oboje su voljeli umjetnost i bili u strastvenoj ljubavnoj vezi koja je trajala sedam godina, nakon što su se 1936. upoznali u pariškom ‘Cafe des Deux Magots’. Dora Maar prva je fotografkinja koja je Picassa snimala dok je stvarao svoja djela. Njen arhiv čuva negative i slike koji su postale nezaobilazan materijal u analiziranju Picassova stvaralaštva.

Nives Kavurić-Kurtović (1944.-2016.)

Istaknuta zagrebačka slikarica, dobitnica nagrade ‘Vladimir Nazor’ za životno djelo na području likovnih i primijenjenih umjetnosti. Umjetnica hvaljenog likovnog opusa, diplomirala je na Akademiji u Zagrebu 1962., bila je suradnica Majstorske radionice Krste Hegedušića, profesorica je na Akademiji u Zagrebu, a samostalno je izlagala u Zagrebu, Puli, Osijeku, Beču, Karlovcu, Luzernu, Splitu, Torinu, Ljubljani i Milanu.

Zinka Kunc (1906. – 1989.)

Opernu divu Zinku Kunc pjevanju je podučavala Milka Trnina, a prvi put je nastupila u operi u Zagrebu 1927. kao Leonora u Verdijevu ‘Trubaduru’. Nakon toga redovito je nastupala u Zagrebu, Ljubljani, Pragu i Dresdenu. U Metropolitanu je prvi put nastupila 1937. ponovo u ulozi Leonore u ‘Trubaduru’. Tada je, na nagovor osoba iz Metropolitana, promijenila prezime iz Kunc u Milanov, no 1947. nakratko je napustila Metropolitan jer se nije slagala s tadašnjim glavnim direktorom Edwardom Johnsonom. Zadnji nastup imala je 1966.

Savka Dabčević-Kučar (1923.-2009.)

Političarka Savka Dabčević-Kučar od 1967. do 1969. bila je predsjednica Vlade SR Hrvatske. Kao predsjednica CK SKH s Mikom Tripalom bila je na čelu Hrvatskog proljeća. Komunistički vrh predvođen Josipom Brozom Titom na sjednici održanoj u Karađorđevu eliminirao je Savku Dabčević-Kučar i njezine suradnike iz Partije, a poslije su mnogi disidenti osuđeni i na zatvorske kazne. Njoj je bilo onemogućeno bilo kakvo javno istupanje sve do 1990. i uvođenja višestranačja. Na prvim izborima u svibnju 1990. predvodila je Koaliciju narodnog sporazuma, a krajem iste godine postala je predsjednica novoosnovane Hrvatske narodne stranke. Sredinom 90-ih povukla se iz aktivne politike.

Jelena Krmpotić-Nemanić (1921.-2008.)

Akademkinja Jelena Krmpotić-Nemanić , autorica udžbenika Anatomija čovjeka prema kojem se i danas na hrvatskim medicinskim fakultetima obrazuju budući liječnici, jedan je od najvećih autoriteta na području medicine. Pod njezinim vodstvom Zavod za anatomiju se razvio od klasične anatomske ustanove u Institut sa suvremenim programom istraživanja, a njezini su radovi citirani i u vodećim svjetskim udžbenicima. U bivšoj Jugoslaviji odlikovana je Ordenom zasluga za narod sa srebrnim zracima, 1980. primila je Nagradu za životno djelo, a 1996. od predsjednika Republike Hrvatske Orden Danice hrvatske s likom Ruđera Boškovića.

Nada Klaić (1920. – 1988.)

Istaknuta hrvatska povjesničarka, bila je najutjecajniji hrvatski medijevalist 20. stoljeća. Nastavno i znanstveno djelovanje započela je na Filozofskom fakultetu, a nastavničku karijeru okrunila je kao redovita profesorica hrvatske srednjovjekovne povijesti od 1969. do svoje smrti 1988. Kolege i studenti pamte je kao izvrsnu nastavnicu. Tijekom više desetljeća proučavala je srednjovjekovnu hrvatsku povijest, a rezultate svojih opsežnih analitičkih istraživanja objavljivala je u mnogim časopisima i zbornicima.

Jelena Slavna

Jelena Slavna bila je hrvatska kraljica, žena kralja Mihajla Krešimira II. Nakon njegove smrti 969. godine vladala je kao regentkinja svog malodobnog sina Stjepana Držislava. Bila je omiljena u narodu, stoga i nadimak ‘Slavna’. Jelena Slavna navodno je podrijetlom iz najmoćnije zadarske patricijske obitelji Madijevaca. Prema Tomi Arhiđakonu, dala je sagraditi dvije crkve u Solinu. Crkvu svetog Stjepana, koja je služila kao grobnica kraljeva i crkvu svete Marije na Gospinu otoku kao krunidbenu baziliku. Nakon smrti 976. godine, pokopana je u atriju Svetoga Stjepana zajedno sa suprugom, a još u 13. st. solinski su benediktinci obilježavali spomen na nju.

Sibila Jelaska (1938.)

Doktorica bioloških znanosti, redovita sveučilišna profesorica i redovita članica HAZU, jedna je od najistaknutijih hrvatskih znanstvenica. Posvetila se istraživanjima na području razvojne biologije biljnih organizama i biotehnologije, te je autorica udžbenika Kultura biljnih stanica i tkiva. Do danas je objavila stotinjak radova i priloga, a 2000. dodijeljena joj je državna nagrada za životno djelo.

Simona Šandrić-Gotovac

Hrvatska liječnica i voditeljica Kardiološkog odjela Poliklinike Agostino Gemelli u Rimu, vrhunski je stručnjak za neinvazivnu dijagnostiku kardiologije. Udovica političara Vlade Gotovca redovita je profesorica na Katedri za kardiologiju rimskog Katoličkog sveučilišta ‘Sacro Cuore’, a proslavila se kao članica liječničkog tima pape Ivana Pavla II.

Mariju Braut (1929.-2015.)

Često se naziva prvom damom hrvatske fotografije. Svoje je fotografije prvi put izložila 1969. s Petrom Dapcem u Galeriji Studentskog centra u Zagrebu, a do danas je snimila brojne cikluse fotografija. Među njima posebno mjesto zauzima ciklus Zagreb i Zagrepčani, kojim se Marija Braut potvrdila kao nasljednica ‘zagrebačke škole’ fotografije koja se afirmirala tridesetih godina 20. stoljeća.

Vesna Butorac-Blaće (1943.)

Jedna je od najpoznatijih balerina u povijesti hrvatskog baleta. Od 1961. bila je baletna solistica zagrebačkog HNK, a svojim prvim većim solističkim nastupom u ‘Labuđem jezeru’ započela je plodnu plesačku karijeru. Godine 1966. otišla je na usavršavanje u Petrograd, a već sljedeće postala je primabalerina. Članicom New London Balleta postala je 1971., a potom i dugogodišnja stalna gošća kazališta u Grazu. Uz gostovanja diljem Europe, često je nastupala i u azijskim gradovima. Nagradu grada Zagreba dobila je 1973.

Zlata Bartl (1920.-2008.)

Profesorica kemije, fizike, matematike, meteorologije i mineralogije, izumila je 1959. najpoznatiji hrvatski brand – Vegetu. U Podravci se zaposlila 1955. kao kemijski tehničar, a već dvije godine poslije na njenu inicijativu pokrenuta je proizvodnja dehidratiziranih juha. Odlikovana je Redom Danice s likom Nikole Tesle, a 1998. Hrvatska gospodarska komora dodijelila joj je Zlatnu kunu za životno djelo. Ime Zlate Bartl nosi zaklada za promicanje i poticanje stvaralačkog znanstvenoistraživačkog rada među visokoobrazovanim mladim ljudima.

Ruža Pospiš-Baldani (1942.)

Hrvatska operna diva svjetskoga glasa, za čitave svoje 40-godišnje karijere ostala je vjerna zagrebačkoj operi, ali je usporedno stjecala svjetski ugled. U Metropolitanu je debitirala 1966. kao Maddalena u ‘Rigolettu’, a 1970. angažirana je u Metu kao Carmen u režiji Jean-Louisa Barraulta. Nastupala je na prestižnim svjetskim pozornicama od Covent Gardena i Bečke državne opere do Carnegie Halla, Madrida i Scale, a u Vatikanu je pjevala pred Ivanom Pavlom VI.

Milka Babović (1928.)

Cijenjena je televizijska novinarka koja je prije novinarske karijere bila jedna od najboljih hrvatskih atletičarki. Nekadašnja prvakinja Jugoslavije na kratkim stazama bila je prva urednica sportske redakcije Televizije Zagreb, te sportska komentatorica koju su jednako cijenili i publika i kolege. Dobitnica je priznanja ‘Milan Grlović’ za doprinos u radu Hrvatskog novinarskog društva, a nekoliko je puta proglašavana najboljom sportašicom u bivšoj Jugoslaviji.

Đurđica Bjedov (1947.)

Hrvatska plivačica, još 1968. na Olimpijadi u Meksiku pobijedila je u disciplini 100 m prsno i osvojila prvu zlatnu olimpijsku medalju te srebrnu na 200 metara prsno. Nakon što se prestala aktivno natjecati posvetila se treniranju mlađih naraštaja.

Janica Kostelić (1982.)

Najbolja je hrvatska skijašica svih vremena. U svijetu sporta cijene je zbog vrhunskih rezultata ostvarenih unatoč čestim ozljedama i teškim oporavcima. Tako je ubrzo nakon ozbiljne ozljede i operacije koljena 2001. osvojila Svjetski skijaški kup, a sljedeće godine izborila se za tri olimpijska zlata i jedno srebro. Godine 2003. ponovno je osvojila Svjetski kup, a 2005. je osvojila tri zlatne medalje na Svjetskom kupu. Iduće godine je na ZOI osvojila zlatnu medalju te se 2007. umirovila zbog čestih ozljeda.

# data[].attributes.body
https://artsandculture.google.com/incognito/project/women-of-the-world?pli=1

# data[].attributes.headline
25 žena koje su mijenjale hrvatsku povijest

# data[].attributes.subject
25 žena koje su mijenjale hrvatsku povijest

# data[].attributes.body
https://express.adobe.com/page/qj8MPQuXJljBm/?fbclid=IwAR0OZZol1SH3tRpcEKy5m3HRyW7Bul6wj7LucHoAjQZ6rMxsv1SJY_yp2qY

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Međunarodni dan žena (skraćeno Dan žena) obilježava se 8. ožujka svake godine. Tog dana se slave ekonomska, politička i društvena dostignuća pripadnica ženskog spola.

Prvi Dan žena je obilježen 28. veljače 1909. u SAD-u deklaracijom koju je donijela Socijalistička partija Amerike.

Hrvatska je povijest puna žena koje su je mijenjale; poboljšavale društvo, istraživale, pisale, pjevale, osvajale sportske medalje, fotografirale… Ovo je njih 25 kojima na Dan žena odajemo počast. Naravno, ima ih još na desetke – ovo je tek jedan skroman odabir uspješnih među uspješnima.

Cvijeta Zuzorić (1552. – 1600.)

Dubrovačka plemkinja, poznata je kao muza i lik koji su u svojim djelima slavili hrvatski i talijanski književnici. Uglavnom je bila riječ o piscima koji su se okupljali u njezinu salonu u Firenci. Cvijeta Zuzorić i sama je bila pjesnikinja, a u Dubrovnik se vratila 1570., kada je njezin muž imenovan konzulom u Dubrovniku.

Katarina Zrinski (1625. – 1673.)

Kći Vuka Krste Frankopana i žena Petra Zrinskog, najstarija je do sada poznata hrvatska književnica. Rodila se 1625. u dvorcu u Bosiljevu. Nakon sloma Zrinskih i Frankopana, Katarina i njezina najmlađa kći Zora Veronika pod jakom stražom odvedene su u zatočeništvo u Graz, gdje je ona izložena poniženjima i patnjama. Shrvana tugom i bolešću, umire u samostanu sestara dominikanki. Godine 1661. objavila je u Mletcima osebujan molitvenik Putni tovaruš, jedno od najznačajnijih djela ne samo hrvatske molitveničke literature, nego i hrvatske barokne književnosti u cjelini.

Marija Jurić Zagorka (1873. – 1957.)

Prva je hrvatska novinarka i jedna od najvećih hrvatskih književnica. U vrijeme svog djelovanja sudjelovala je u političkim borbama, te bila glasna i oštra protivnica mađarizacije i germanizacije. Istodobno, pisala je feljtonske romane, a publika je ‘gutala’ njezina djela ‘Gričku vješticu’, ‘Plamene inkvizitore’, ‘Gordanu’, ‘Jadranku’, ‘Kćer Lotrščaka’, ‘Kneginju iz Petrinjske ulice’. Njezine autorske početke obilježio je anonimni tekst ‘Jedan časak’ u zagrebačkom Obzoru, nakon čega je na preporuku biskupa Josipa Jurja Strossmayera postala članica uredništva toga lista.

Milka Trnina (1863. – 1941.)

Hrvatska je operna diva. Postigla je velik uspjeh na europskim i američkim pozornicama, a kao prvakinja dvorske opere u Munchenu gostovala je u Zagrebu pjevajući na hrvatskom 1898. u vrijeme jakog pritiska mađarizacije i germanizacije. Hrvatsko narodno kazalište imenovalo ju je svojom počasnom doživotnom članicom. Nakon što je svoju oproštajnu predstavu izvela u korist Društva za poljepšavanje Plitvičkih jezera, u znak zahvalnosti Društvo je jedan od najljepših plitvičkih slapova prozvalo slapom Milke Trnine.

Mia Čorak Slavenska (1916. – 2002.)

Hrvatska balerina, s 12 godina počela je raditi samostalne programe, s 13 je već bila solistica, a s 18 prva domaća primabalerina zagrebačkoga baleta. Studirala je u Beču kod Gertrude Krauss, Raimundija i Duboisa, a potom i u Parizu kod Preobraženske, Kšesinske i Egorove. Unatoč njezinim uspjesima, njeni umjetnički kriteriji nisu odgovarali tadašnjim kulturnim vlastima pa joj je zabranjen nastup. Kada je za vrijeme svjetske izložbe u Parizu trebala nastupiti na službenoj jugoslavenskoj priredbi, iz beogradskog ministarstva stigao je telegram zabrane s obrazloženjem da je premlada da predstavlja državu.

Slikarica Slava Raškaj (1877. – 1906.)

Slikati je učila na tečajevima kod slikara Bele Čikoša Sesije. Prepoznatljiva po nizu tamnih mrtvih priroda, gvaširanih akvarela ispunjenih neobičnim predmetima, prvi je atelje imala u nekadašnjoj mrtvačnici, danas Akademiji likovne umjetnosti, gdje je slikala svoje prve akvarele. Gluhonijema umjetnica, povučena i zatvorena u svoj svijet 1898. izlagala je na izložbama Društva hrvatskih umjetnika u Umjetničkom paviljonu u Zagrebu, te 1899. u St. Peterburgu i Moskvi. Godine 1902., zbog napredovanja bolesti i stanja potpune rastresenosti, agresivnosti i depresivnosti, smještena je u Zavod za umobolne u Stenjevcu i umire nakon teške bolesti.

Dora Pejačević (1885. – 1923.)

Prva je žena skladateljica u Hrvatskoj. Svoju prvu skladbu napisala je već u 12. godini, glazbeno obrazovanje započela je u Zagrebu, a nastavila u Dresdenu i Munchenu. Živjela je usamljeno, ne uklapajući se u aristokratsko okružje u kojem je bila. Iza nje je ostao bogat opus od 58 djela od kojih mnoga nisu objavljena, ali se čuvaju njihovi rukopisi.

Vesna Parun (1922.-2010.)

Jedno je od najznačajnijih imena hrvatske suvremene poezije. Objavila je više od trideset zbirki poezije i desetak knjiga dječje poezije a autorica je brojnih radiodrama. Dobitnica je brojnih priznanja, među kojima Nagrade grada Zagreba, ‘Vladimira Nazora’, ‘Gregora Viteza’ te Goranova vijenca.

Ivana Brlić-Mažuranić (1874. – 1938.)

Često nazivana hrvatskim Andersenom, u Hrvatskoj i svijetu priznata je kao jedan od najznačajnijih pisaca za djecu. Potječe iz poznate intelektualne građanske obitelji Mažuranića. Pozornost književne publike skrenula je na sebe 1913. romanom za djecu ‘Čudnovate zgode šegrta Hlapića’, a njenim krunskim djelom kritičari smatraju zbirku pripovjedaka ‘Priče iz davnine’ iz 1916., koja sadrži motive mitološke mudrosti običnoga svijeta, inspirirane slavenskom mitologijom. Akademija ju je dva puta predlagala za Nobelovu nagradu, a 1937. postala je njen član, kao prva žena kojoj je dodijeljena takva čast.

Dora Maar (1907. – 1997.),

Pravim imenom Henriette Theodora Marković, ušla je u povijest umjetnosti kao partnerica Pabla Picassa. Oboje su voljeli umjetnost i bili u strastvenoj ljubavnoj vezi koja je trajala sedam godina, nakon što su se 1936. upoznali u pariškom ‘Cafe des Deux Magots’. Dora Maar prva je fotografkinja koja je Picassa snimala dok je stvarao svoja djela. Njen arhiv čuva negative i slike koji su postale nezaobilazan materijal u analiziranju Picassova stvaralaštva.

Nives Kavurić-Kurtović (1944.-2016.)

Istaknuta zagrebačka slikarica, dobitnica nagrade ‘Vladimir Nazor’ za životno djelo na području likovnih i primijenjenih umjetnosti. Umjetnica hvaljenog likovnog opusa, diplomirala je na Akademiji u Zagrebu 1962., bila je suradnica Majstorske radionice Krste Hegedušića, profesorica je na Akademiji u Zagrebu, a samostalno je izlagala u Zagrebu, Puli, Osijeku, Beču, Karlovcu, Luzernu, Splitu, Torinu, Ljubljani i Milanu.

Zinka Kunc (1906. – 1989.)

Opernu divu Zinku Kunc pjevanju je podučavala Milka Trnina, a prvi put je nastupila u operi u Zagrebu 1927. kao Leonora u Verdijevu ‘Trubaduru’. Nakon toga redovito je nastupala u Zagrebu, Ljubljani, Pragu i Dresdenu. U Metropolitanu je prvi put nastupila 1937. ponovo u ulozi Leonore u ‘Trubaduru’. Tada je, na nagovor osoba iz Metropolitana, promijenila prezime iz Kunc u Milanov, no 1947. nakratko je napustila Metropolitan jer se nije slagala s tadašnjim glavnim direktorom Edwardom Johnsonom. Zadnji nastup imala je 1966.

Savka Dabčević-Kučar (1923.-2009.)

Političarka Savka Dabčević-Kučar od 1967. do 1969. bila je predsjednica Vlade SR Hrvatske. Kao predsjednica CK SKH s Mikom Tripalom bila je na čelu Hrvatskog proljeća. Komunistički vrh predvođen Josipom Brozom Titom na sjednici održanoj u Karađorđevu eliminirao je Savku Dabčević-Kučar i njezine suradnike iz Partije, a poslije su mnogi disidenti osuđeni i na zatvorske kazne. Njoj je bilo onemogućeno bilo kakvo javno istupanje sve do 1990. i uvođenja višestranačja. Na prvim izborima u svibnju 1990. predvodila je Koaliciju narodnog sporazuma, a krajem iste godine postala je predsjednica novoosnovane Hrvatske narodne stranke. Sredinom 90-ih povukla se iz aktivne politike.

Jelena Krmpotić-Nemanić (1921.-2008.)

Akademkinja Jelena Krmpotić-Nemanić , autorica udžbenika Anatomija čovjeka prema kojem se i danas na hrvatskim medicinskim fakultetima obrazuju budući liječnici, jedan je od najvećih autoriteta na području medicine. Pod njezinim vodstvom Zavod za anatomiju se razvio od klasične anatomske ustanove u Institut sa suvremenim programom istraživanja, a njezini su radovi citirani i u vodećim svjetskim udžbenicima. U bivšoj Jugoslaviji odlikovana je Ordenom zasluga za narod sa srebrnim zracima, 1980. primila je Nagradu za životno djelo, a 1996. od predsjednika Republike Hrvatske Orden Danice hrvatske s likom Ruđera Boškovića.

Nada Klaić (1920. – 1988.)

Istaknuta hrvatska povjesničarka, bila je najutjecajniji hrvatski medijevalist 20. stoljeća. Nastavno i znanstveno djelovanje započela je na Filozofskom fakultetu, a nastavničku karijeru okrunila je kao redovita profesorica hrvatske srednjovjekovne povijesti od 1969. do svoje smrti 1988. Kolege i studenti pamte je kao izvrsnu nastavnicu. Tijekom više desetljeća proučavala je srednjovjekovnu hrvatsku povijest, a rezultate svojih opsežnih analitičkih istraživanja objavljivala je u mnogim časopisima i zbornicima.

Jelena Slavna

Jelena Slavna bila je hrvatska kraljica, žena kralja Mihajla Krešimira II. Nakon njegove smrti 969. godine vladala je kao regentkinja svog malodobnog sina Stjepana Držislava. Bila je omiljena u narodu, stoga i nadimak ‘Slavna’.

Jelena Slavna navodno je podrijetlom iz najmoćnije zadarske patricijske obitelji Madijevaca. Prema Tomi Arhiđakonu, dala je sagraditi dvije crkve u Solinu. Crkvu svetog Stjepana, koja je služila kao grobnica kraljeva i crkvu svete Marije na Gospinu otoku kao krunidbenu baziliku. Nakon smrti 976. godine, pokopana je u atriju Svetoga Stjepana zajedno sa suprugom, a još u 13. st. solinski su benediktinci obilježavali spomen na nju.

Sibila Jelaska (1938.)

Doktorica bioloških znanosti, redovita sveučilišna profesorica i redovita članica HAZU, jedna je od najistaknutijih hrvatskih znanstvenica. Posvetila se istraživanjima na području razvojne biologije biljnih organizama i biotehnologije, te je autorica udžbenika Kultura biljnih stanica i tkiva. Do danas je objavila stotinjak radova i priloga, a 2000. dodijeljena joj je državna nagrada za životno djelo.

Simona Šandrić-Gotovac

Hrvatska liječnica i voditeljica Kardiološkog odjela Poliklinike Agostino Gemelli u Rimu, vrhunski je stručnjak za neinvazivnu dijagnostiku kardiologije. Udovica političara Vlade Gotovca redovita je profesorica na Katedri za kardiologiju rimskog Katoličkog sveučilišta ‘Sacro Cuore’, a proslavila se kao članica liječničkog tima pape Ivana Pavla II.

Mariju Braut (1929.-2015.)

Često se naziva prvom damom hrvatske fotografije. Svoje je fotografije prvi put izložila 1969. s Petrom Dapcem u Galeriji Studentskog centra u Zagrebu, a do danas je snimila brojne cikluse fotografija. Među njima posebno mjesto zauzima ciklus Zagreb i Zagrepčani, kojim se Marija Braut potvrdila kao nasljednica ‘zagrebačke škole’ fotografije koja se afirmirala tridesetih godina 20. stoljeća.

Vesna Butorac-Blaće (1943.)

Jedna je od najpoznatijih balerina u povijesti hrvatskog baleta. Od 1961. bila je baletna solistica zagrebačkog HNK, a svojim prvim većim solističkim nastupom u ‘Labuđem jezeru’ započela je plodnu plesačku karijeru. Godine 1966. otišla je na usavršavanje u Petrograd, a već sljedeće postala je primabalerina. Članicom New London Balleta postala je 1971., a potom i dugogodišnja stalna gošća kazališta u Grazu. Uz gostovanja diljem Europe, često je nastupala i u azijskim gradovima. Nagradu grada Zagreba dobila je 1973.

Zlata Bartl (1920.-2008.)

Profesorica kemije, fizike, matematike, meteorologije i mineralogije, izumila je 1959. najpoznatiji hrvatski brand – Vegetu. U Podravci se zaposlila 1955. kao kemijski tehničar, a već dvije godine poslije na njenu inicijativu pokrenuta je proizvodnja dehidratiziranih juha. Odlikovana je Redom Danice s likom Nikole Tesle, a 1998. Hrvatska gospodarska komora dodijelila joj je Zlatnu kunu za životno djelo. Ime Zlate Bartl nosi zaklada za promicanje i poticanje stvaralačkog znanstvenoistraživačkog rada među visokoobrazovanim mladim ljudima.

Ruža Pospiš-Baldani (1942.)

Hrvatska operna diva svjetskoga glasa, za čitave svoje 40-godišnje karijere ostala je vjerna zagrebačkoj operi, ali je usporedno stjecala svjetski ugled. U Metropolitanu je debitirala 1966. kao Maddalena u ‘Rigolettu’, a 1970. angažirana je u Metu kao Carmen u režiji Jean-Louisa Barraulta. Nastupala je na prestižnim svjetskim pozornicama od Covent Gardena i Bečke državne opere do Carnegie Halla, Madrida i Scale, a u Vatikanu je pjevala pred Ivanom Pavlom VI.

Milka Babović (1928.)

Cijenjena je televizijska novinarka koja je prije novinarske karijere bila jedna od najboljih hrvatskih atletičarki. Nekadašnja prvakinja Jugoslavije na kratkim stazama bila je prva urednica sportske redakcije Televizije Zagreb, te sportska komentatorica koju su jednako cijenili i publika i kolege. Dobitnica je priznanja ‘Milan Grlović’ za doprinos u radu Hrvatskog novinarskog društva, a nekoliko je puta proglašavana najboljom sportašicom u bivšoj Jugoslaviji.

Đurđica Bjedov (1947.)

Hrvatska plivačica, još 1968. na Olimpijadi u Meksiku pobijedila je u disciplini 100 m prsno i osvojila prvu zlatnu olimpijsku medalju te srebrnu na 200 metara prsno. Nakon što se prestala aktivno natjecati posvetila se treniranju mlađih naraštaja.

Janica Kostelić (1982.)

Najbolja je hrvatska skijašica svih vremena. U svijetu sporta cijene je zbog vrhunskih rezultata ostvarenih unatoč čestim ozljedama i teškim oporavcima. Tako je ubrzo nakon ozbiljne ozljede i operacije koljena 2001. osvojila Svjetski skijaški kup, a sljedeće godine izborila se za tri olimpijska zlata i jedno srebro. Godine 2003. ponovno je osvojila Svjetski kup, a 2005. je osvojila tri zlatne medalje na Svjetskom kupu. Iduće godine je na ZOI osvojila zlatnu medalju te se 2007. umirovila zbog čestih ozljeda.

ŠKOLSKA KNJIGA

# data[].attributes.attachment_link.title
25 ŽENA KOJE SU MIJENJALE HRVATSKU POVIJEST

# data[].attributes.attachment_link.description
A story told with Adobe Creative Cloud Express

# data[].attributes.headline
Izvrstan kviz o slavnim hrvatskim ženama

# data[].attributes.subject
Izvrstan kviz o slavnim hrvatskim ženama

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/604541785ef8680d20a0371e/interactive-content-hrvatske-zene?fbclid=IwAR0DH53r1LJSlzyfwGn4mcamvI8164CFZ4ViN0QGz0VAatGjp_EEp3UAYIQ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Marija Jurić Zagorka

Vesna Parun

Ivana Brlić Mažuranić

Marija Jurić Zagorka

Vesna Parun

Ivana Brlić Mažuranić

Bila je prva profesionalna novinarka i najčitanija hrvatska književnica. Jedno je vrijeme uređivala . Pokrenula je i uređivala Ženski list, prvi hrvatski časopis za žene, i . Borila se protiv društvene diskriminacije, mađarizacije i germanizacije te za prava žena. Potpora u književnosti i novinarskom radu bio joj je Josip Juraj Strossmayer, koji je nagovara na pisanje romana. Pisala je romane namijenjene široj publici u kojima isprepliće ljubavne priče s elementima nacionalne povijesti. Neka su njezina prozna djela dramatizirana i ekranizirana.

Naslikala je čuveni ciklus akvarela nazvan "Lopoči".

Anka Krizmanić

Slava Raškaj
Slava Raškaj
Anka Krizmanić

Nasta Rojc

Njezini akvareli predstavljaju najviši domet hrvatskog akvarelnog slikarstva krajem 19. i početkom 20. stoljeća. U umjetničkom stvaralaštvu Slave Raškaj mogu se uočiti dvije faze. U prvoj - crtež i boja izraz su čiste opservacije - kristalno jasan doživljaj ljepote prirode. U drugoj slikarskoj fazi, Slavini radovi su najprije izraz impresije, i u tom raspoloženju nastaju njezina najbolja djela - akvareli "Kruške", "Suncokreti", "Potočnice", s transparentnom pozadinom. Opet se vraća motivima u prirodi. Tada nastaje jedan cijeli ciklus pod nazivom "Lopoči" najpoznatiji Slavini radovi pod dojmom slikovitog jezera u zagrebačkom botaničkom vrtu.

Napisala je Ave Mariu, op. 16 za glas, violinu i orgulje.

Vlatka Burić Dujmović

Dora Pejačević

Vlatka Burić Dujmović

Dora Pejačević

H rvatska skladateljica, rodom iz slavonske grofovske obitelji Pejačević. Iza Dore Pejačević ostalo je 58 opusa s područja orkestralne, vokalno-instrumentalne, komorne i glasovirske glazbe. Među njima se posebno ističu četiri pjesme za ženski glas i orkestar (Verwandlung op. 37b, Liebeslied op. 39, Zwei Schmetterlingslieder op. 52), Tri pjesme op. 53 na tekstove F. Nietzschea, niz glasovirskih minijatura, Glasovirski kvintet u h-molu op. 40, Gudački kvartet u C-duru op. 58, Simfonija u fis-molu op. 41, Koncert u g-molu za glasovir i orkestar op. 33, Phantasie concertante u d-molu za glasovir i orkestar op. 48 te Sonata za glasovir u As-duru op. 57.

Prva hrvatska koncertna pjevačica i prva hrvatska operna primadona.

Sidonija Erdödy Rubido

Milka Trnina

Ivanka Boljkovac

Sidonija Erdödy Rubido

Milka Trnina

Ivanka Boljkovac

U kazalištu na uglu Markova trga i i tadašnje Gospodarske (danas Ćirilometodske) ulice praizvedena je opera Ljubav i zloba kojom je grofica Sidonija postala prvom hrvatskom opernom primadonom.

Uz svoga je brata Stjepana pristala uz ilirski pokret te je bila vrlo popularna među ilircima. U dobi od 14 godina, u ožujku 1833., na koncertu Filharmonijskog glazbenog društva (kasnije Hrvatskoga glazbenog zavoda), u Streljani pjevala je popijevku Ferde Livadića te na kraju dodala i Gajevu budnicu, za koju je glazbu napisao Livadić, Horvatov sloga (poznatija po prvim stihovima: Još Hrvatska ni propala) na hrvatskome jeziku što je tada bilo neuobičajeno jer su se sve kazališne i kulturne priredbe izvodile na njemačkome jeziku. To je bilo prvo koncertno izvođenje neke pjesme na hrvatskom jeziku.

Smatra se prvom hrvatskom planinarkom i alpinisticom.

Dragojla Jarnević

Anka Komadina

Anica Vrabec

Dragojla Jarnević

Anka Komadina

Anica Vrabec

Bila je za ono vrijeme vrlo napredna intelektualka, isticala se kao vatrena ilirka i borac za prava žena. Pristupivši ilirskom, odnosno hrvatskom preporodnom pokretu počela je pisati domoljubne pjesme i tekstove na hrvatskom jeziku objavljujući ih u preporodnim časopisima iako je bila odgojena na njemačkom jeziku i literaturi.

Bila je začetnica planinarstva i alpinizma u Hrvatskoj u doba Ilirskog pokreta pa se smatra prvom hrvatskom planinarkom i alpinisticom. Godine 1843. kao prva žena popela se na Okić s južne, strmije strane. U to vrijeme bio je to velik poduhvat jer nije bilo alpinističke opreme pa se morala penjati bosa po stijenama. Staza njezinog uspona danas je označena kao Dragojlina staza.

Prva hrvatska blaženica.

Ozana Kotorska

Marija Petković

Klara Žižić

Ozana Kotorska

Marija Petković

Klara Žižoć

Časna sestra proglašena blaženom, utemeljiteljica redovničke zajednice Kćeri Milosrđa sv. Franje, jedine redovničke zajednice osnovane u Hrvatskoj.

U Rimskom vikarijatu, 1986., pokrenut je postupak za njezino proglašenje blaženom. Dana 26. kolovoza 1988. dogodilo se čudo njenim zagovorom. Podmornica peruanske vojne mornarice "Pacoca" doživjela je nesreću, mornari su bili u životnoj opasnosti. Roger Cottrina, 42-godišnji poručnik ispričao je kako se u tim teškim trenucima obratio službenici Božjoj Mariji Petković, o kojoj su mu govorile sestre Kćeri Milosrđa, tijekom njegova boravka u mornaričkoj bolnici, gdje je čitao i njezin životopis te je uvjeren da je ona posredovala u spašavanju njega i većeg djela mornara na podmornici.

Papa Ivan Pavao II. proglasio ju je blaženom 6. lipnja 2003. u Dubrovniku, prilikom trećeg posjeta Hrvatskoj.

Bila je kazališna barunica Castelli.

Marija Kohn

Bela Krleža

Ljerka Šram

Marija Kohn

Bela Krleža

Ljerka Šram

U Sveučilišnoj knjižnici radila je jednu školsku godinu (1920./21.). Glumica je privatno učila glumu, te je 1929. godine primljena u zagrebački HNK, gdje je debitirala u praizvedbi drame " Gospoda Glembajevi" u ulozi barunice Castelli. Autor te drame bio je njen suprug, cijenjeni hrvatski književnik Miroslav Krleža. Osim barunice Castelli, oživjela je i Krležine likove Laure Lenbach i Madlen Petrovne u " U agoniji", Melite i Klare u " Ledi", te Livije Ancile i Klare Anite u " Areteju".

Ostvarila je i zapažene uloge u Nušićevim i Držićevim komedijama, kao i u dramama Ibsena, Tolstoja i Gorkog. Nastupala je i kao gospođa Erline u " Lepezi lady Windermere" Oscara Wildea i kao Kitty Warren u " Zanatu gospođe Warren" Shawa.

Bila je hrvatska modna dizajnerica, stilistica, kolumnistica i spisateljica.

Branka Donassy

Žuži Jelinek

Ljerka Šram

Branka Donassy

Žuži Jelinek

Branka Šćepanović

Za života je bila poznata kao arbitar ukusa u doba stvaranja jugoslavenskog potrošačkog društva, te kao kao neosporiva interpretatorica žensko-muških odnosa u modernoj hrvatskoj državi. Već sa 17 godina Žuži je krenula raditi u Pariz, Treća Francuska Republika, kao krojačica u tvornici poznate dizajnerice Nine Ricci. U to vrijeme, upoznala je i Coco Chanel za koju je kratko radila. Krajem 1950-ih godina Žuži je prva svoje modele prikazala na revijama u inozemstvu, te je tako obišla Europu, Ameriku, Bliski i Daleki Istok. Prva se proslavila u modnom svijetu izvan granica SFR Jugoslavije, a domaći tisak ju je zbog toga prozvao ambasadorom mode.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatske žene by klara.jasna.zagar on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Marija Jurić Zagorka Vesna Parun Ivana Brlić Mažuranić Marija Jurić Zagorka Vesna Parun Ivana Brlić Mažuranić Bila je prva profesionalna novinarka i najčitanija hrvatska književnica. Jedno je vrijeme uređivala . Pokrenula je i uređivala Ženski list , prvi hrvatski časopis za žene, i . Borila se protiv društvene diskriminacije, mađarizacije i germanizacije te za prava žena.

# data[].attributes.body
Prekriži ruke, zauzmi pozu i podijeli svoju sliku na društvenim mrežama koristeći
#IWD2022
#ChooseToChallenge
#BreakTheBias
#PrekinimoPredrasude
da pokažeš svoje zalaganje i potakneš druge da se stvori inkluzivni svijet bez predrasuda, stereotipa, diskriminacije i nejednakosti!

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/tehno/clanak/da-nije-bilo-ovih-zena-ne-bismo-znali-sto-je-wifi-kako-se-sluzi-internetom-niti-bi-se-prvi-ljudi-spustili-na-mjesec-foto-20190308/print

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Od grčke matematičarke Hipatije, preko prve programerke Ade Lovelace i 'majke pulsara' Jocelyn Bell Burnell do eksperimentalne fizičarke Chien-Shiung Wu, žene su ostavile veliki trag u povijesti tehnoloških izuma. Ovo je priča o njima

Bude li sve išlo po planu, za otprilike tri tjedna - 29. ožujka, da budemo precizniji - Anne McClain i Christina Koch napustit će Međunarodnu svemirsku stanicu i primiti se inženjerskog posla izvan svemirske letjelice. Bit će to prvi put u povijesti da će u svemiru boraviti isključivo ženska posada. Žene će istovremeno obavljati ključne poslove na terenu; Mary Lawrence i Kristen Facciol nadzirat će operaciju iz NASA-ina svemirskog centra Johnson u Houstonu.

Rođena Bečanka, pravim imenom Hedwig Eva Maria Kiesler, Hedy Lamarr bila je i inovatorica u području bežičnih komunikacija. Kao otvorena protivnica fašističke Njemačke u Drugom svjetskom ratu, prijavila je 1942. patent upravljanja torpedom izmjenjivim frekvencijama, koje bi stoga bilo nemoguće predvidjeti i omesti.

Iako mornarica SAD-a izum nije iskoristila, ta se tehnologija, bez koje bi bio nemoguć WiFi, i danas koristi za mobilne telefone i za upravljanje frekvencijama. Premda se od svog izuma nije obogatila, nisu joj čak rekli ni hvala, danas je smatraju velikom inovatoricom pa se međunarodni Dan izumitelja slavi 9. studenoga, na njezin rođendan.

Sestra Mary pomogla u razvoju BASIC-a

Mislite li da je Whoopi Goldberg u filmu 'Redovnice nastupaju' bila najkul časna sestra svih vremena, pa makar i lažna, prevarili ste se. Sestra Mary Kenneth Keller bila je apsolutni šef i vizionar: ona je bila prva žena koja je dobila doktorat iz računalnih znanosti i pomogla je u razvoju računalnog jezika BASIC u američkom Dartmouthu.

Prije sestre Marije ovaj se koledž, jedan od najcjenjenijih u cijeloj Americi, pa tako i svijetu, smatrao mjestom u kojem mogu učiti i raditi samo muškarci. Kako bi zaokružila svoja postignuća, sestra Mary je osnovala i dvadeset godina upravljala odjelom informatike na koledžu Clarke. Također, među prvima je prepoznala značenje računala i poticala studente da ih koriste u svojim akademskim aktivnostima.

Radia Perlman, 'majka interneta'

Radiju Perlman mnogi nazivaju 'majkom interneta'. Mrežna inženjerka i dizajnerica softvera s doktoratom računalnih znanosti s MIT-a zaslužna je za više od 80 patenata koji se vežu uz njen doprinos razvoju interneta. Za svoj je rad primila mnoge nagrade, a Data Communications Magazine dvaput ju je proglasio jednom od 20 najutjecajnijih ljudi u svom području. Istina, Perlman nije izmislila internet, ali je napisala algoritam STP protokola.

Godine 1985. Perlman je radila za Digital Equipment, korporaciju koja je pokušavala riješiti problem dijeljenja datoteka između računala. I tu se domislila rješenja, previše kompliciranog da ga ovdje elaboriramo. Recimo tek da je riječ o protokolu čija je glavna zadaća osiguravanje redundantnih linkova u mreži i sprječavanje pojava petlji. Uglavnom, STP je brzo prihvaćen kao standardni protokol koji je omogućio Ethernetu da rukuje velikim mrežama.

Godine 1970. radila je na misiji Apolla 13 na Mjesecu. Misija je prekinuta, a njen je rad na procedurama izrade sigurnosnih kopija i grafikona pomogao posadi da se sigurno vrati na Zemlju. Njezini izračuni također su bili bitni za početak programa Space Shuttle, a radila je i na planovima za misiju na Mars. Gospođa Johnson ušla je u 101. godinu života. Prije tri godine odbila je da se njen lik nađe na kutiji figurica Lego, a lani je Mattel najavio izradu Barbie nalik Johnsonovoj, s identifikacijskom oznakom NASA-e.

Ellen Ochoa, svemirska letačica i izumiteljica

'Ta je čarobnica brojeva bacila svoje čini na najapstraktniju od svih znanosti i zauzdala je snagom koju posjeduju rijetki muški intelekti', opisao je jednom Babbage groficu Lovelace, ženu koju se s pravom smatra prvom računalnom programerkom. Uostalom, baš je u njenu čast programski jezik i nazvan Ada.

Dame Susan, studentica koja je otkrila pulsare

Jocelyn Bell Burnell, odnosno dame Susan, otkako joj je britanski dvor dodijelio plemićku titulu, astrofizičarka je iz Sjeverne Irske koja je još kao studentica poslijediplomskog studija 1967. otkrila prve radiopulsare. Zaslužna je za 'jedno od najznačajnijih znanstvenih dostignuća 20. stoljeća' nagrađeno Nobelovom nagradom za fiziku 1974. godine, ali njeno ime nije se pojavilo među laureatima.

Neki su govorili da je to stoga jer je bila samo studentica, neki zato što je bila žena, a neki misle da je istina, kao i uvijek, negdje u sredini. Ona sama nikad tome nije pridavala veliku pažnju. 'Vjerujem da se Nobelove nagrade ne bi trebale dodjeljivati studentima, osim u iznimnim slučajevima, a ovo nije bio taj slučaj', rekla je jednom prilikom.

Nagrade i titule nisu je mogle vječno zaobilaziti. Postavili su je za predsjednicu Kraljevskog astronomskog društva, šeficu Instituta za fiziku, a lani je dobila Specijalnu nagradu za poseban doprinos temeljnoj fizici. Sav novac koji ide uz ovu nagradu, a riječ je o 2,3 milijuna funti, darovala je ženama, etničkim manjinama i izbjeglim studentima kako bi si svi oni mogli priuštiti studij fizike.

# data[].attributes.attachment_link.title
Da nije bilo ovih žena, ne bismo znali što je WiFi, kako se služi internetom, niti bi se prvi ljudi spustili na Mjesec

# data[].attributes.attachment_link.description
Od grčke matematičarke Hipatije, preko prve programerke Ade Lovelace i 'majke pulsara' Jocelyn Bell Burnell do eksperimentalne fizičarke Chien-Shiung Wu, žene su ostavile veliki trag u povijesti tehnoloških izuma. Ovo je priča o njima Bude li sve išlo po planu, za otprilike tri tjedna - 29.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Coming soon to Internet Explorer 8. This web is currently best experienced in Google Chrome, Mozilla Firefox or IE 10+.

Throughout history, women have made extraordinary contributions to their societies. Some are well known, some less so, but all have been trail blazers.

Explore a small selection of these women and learn what the reality still is today for many women and girls worldwide.

Your browser does not support HTML5 video.

Your browser does not support HTML5 video.

Your browser does not support HTML5 video.

# data[].attributes.attachment_link.description
Coming soon to Internet Explorer 8. This web is currently best experienced in Google Chrome, Mozilla Firefox or IE 10+. Throughout history, women have made extraordinary contributions to their societies. Some are well known, some less so, but all have been trail blazers.

# data[].attributes.body
Karola Maier Milobar – prva liječnica u Hrvatskoj

Slava Raškaj - gluhonijema hrvatska slikarica,

Maria Callas

Edith Piaf

Josephine Baker

Marlene Dietrich

Gaby Aghion

Kitty O'Brien Joyner

Jane Goodall britanska je antropologinja i primatologinja

Carol Shaw

Patricia Bath (1942. - 2019.), afroamerička oftalmologinja i izumiteljica. Razvila je 1986. godine uređaj za bezbolno uklanjanje mrene. Prva je Afroamerikanka kojoj je 1998. godine odobren medicinski patent.

Anne Szarewski otkrila je uzrok raka vrata maternice, što je dovelo do prvog cjepiva protiv HPV-a

Rad Françoise Barré-Sinoussi o HIV-u bio je temeljni za identifikaciju virusa kao uzročnika AIDS-a.

# data[].attributes.headline
Hrvatska ženska ekspedicija na Mount Everest (2009.)

# data[].attributes.subject
Hrvatska ženska ekspedicija na Mount Everest (2009.)

# data[].attributes.body
Cilj su ostvarile četiri penjačice: sestre Darija Bostjančić i Iris Bostjančić, Ena Vrbek i Milena Šijan.
Alpinistice  su se pripremale 14 mjeseci. Ekspediciju su činili: Darko Berljak, vođa ekspedicije, sestre Darija i Iris Bostjančić, Milena Šijan, Ena Vrbek, Vedrana Simičević, Sanja Đurin, Jana Mijailović, Tea Đurek, Josipa Levar, dr. Lana Đonlagić i Sunčica Hrašćanec. U osvajanje Mt. Everesta su krenule u martu. Izbor najpripremljenijih vršen je u baznom logoru, tako što su napravljene tri tablice prema kriterijima spremnosti za uspon. Jednu je napravio vođa ekspedicije Darko Berljak, drugu Šerpe, a treću liječnica. Prve četiri djevojke podudarale su se na sve tri tablice i stekle su privilegiju da ispenju vrh.

# data[].attributes.body
Zrinka Ljutić hrvatska je skijašica Svjetskog kupa u alpskom skijanju. Nastupila je na Zimskim olimpijskim igrama 2022., u ženskom slalomu i veleslalomu za žene. Natjecala se na FIS Svjetskom kupu u alpskom skijanju 2021-22.
Točno na 17. rođendan poklonila si je slalomsku pobjedu u Europskom kupu, a samo tjedan dana kasnije upisala je i prvu veleslalomsku u istom natjecanju. U svojoj prvoj FIS sezoni, u tek osmom slalomu na ovoj razini natjecanja i tek četvrtom veleslalomu. Za njen uspjeh zaslužan je i njen otac i trener Amir Ljutić.

# data[].attributes.attachment_caption
Greta Thunberg, štrajkanje protiv klimatskih promjena u Švedskoj

# data[].attributes.body
"We are in the beginning of a mass extincion, and all you can talk about is money and fairy tales of eternal economic grouth. How dare you!"

Greta Thumberg je švedska aktivistica, borac protiv klimatskih promjena i za ekologiju. Sa 15 godina počela je svaki petak štrajkati za očuvanje planete. Brojni mladi ljudi su joj se pridružili u štrajku i pokrenuli su pokret koji se zove "Fridays for Future" koji je okupio milijone ljudi iz 150 zemalja. Greta je naučila sve nas mlade ljude koliko je bitno se brinuti za očuvanje naše planete.

# data[].attributes.body
"Bit ćete posebni čim svoju slabost pretvorite u nešto čime se najviše ponosite. Nikada ne odustajte!"

Beatrice Vio je talijanska mačevateljica sa invaliditetom.
Sa 11 godina Beatrice se razboljela i morala je amputirati noge i podlaktice da je spase. Kad se oporavila od operacije, imala je samo jedan cilj: vratiti se mačevanju. Svi su joj govorili kako to nije moguće. Beatrice je imal plan. Prvo je iznova naučila hodati, prati zube, tuširati se...
Zatim je floret ya ruku o počela trenirati. Nakon nekog vremena bila je spremna za natjecanje. Za nekoliko godina uz dvije najpoznatije trenerice mačevanja Beatrice postala je prvakinja. Osvojila je Svjetski kup u Kanadi, Europsko prvenstvo u Italiji, Svjetsko prvenstvo u Mađarskoj i zlatnu medalju na paraolimpijskim igrama u Rio de Janeiru.

# data[].attributes.body
"Kad cijeli svijet šuti, dovoljno je da se čuje samo jedan glas."

Malala je bila aktivistica za ljudska prava.
Voljela je ići u školu, ali jednoga dana Talibani su došli i zabranili djevojčicama da idu u školu. Malala nije bila sretna te je na televiziji izjavila: "Obrazovanje daje ženama moć. Talibani zatvaraju škole za djevojčice jer ne žele da žene budu moćne." Nakon te izjave Malala se ukrcala u školski autobus, a Talibani su ga zaustavili i upucali Malalu u glavu. Ona je preživjela i ozdravila brže nego što je itko mogao i zamisliti. Rekla je: "Mislili su da će nas metci ušutkati, ali su se prevarili." i također je rekla: "Dopustite nam da u ruke uzmemo svoje knjige i olovke. One su najmoćnije oružje. Jedno dijete, jedan učitelj, jedna knjiga i jedna olovka mogu promijeniti svijet." Malala je zasad najmlađa dobitnica Nobelove nagrade za mir.

# data[].attributes.body
Turska zagovornica, istraživačica i front-end developerka koja od listopada 2021. nosi titulu najviše živuće žene na svijetu iz Guinnessove knjige rekorda. Prethodno je nosila titulu najviše živuće tinejdžerice na svijetu. Visoka je 215,16 centimetara. Gelgi živi u pokrajini Karabük u Turskoj.

# data[].attributes.body
indijska glumica poznata po tome što je najniža živuća žena na svijetu prema Guinnessovoj knjizi rekorda.

Nakon Amgeovog 18. rođendana 16. prosinca 2011., službeno je proglašena najnižom ženom na svijetu u Guinnessovoj knjizi rekorda s visinom od 62,8 centimetara. Njezina ograničena visina posljedica je genetskog poremećaja zvanog primordijalni patuljastost.

# data[].attributes.attachment_caption
Sandra na mitingu Dijamantne lige 2015. godine u Dohi.

# data[].attributes.body
"A kad mi netko još kaže: Ti to ne možeš- učinit ću baš sve da mu dokažem da mogu." - Sandra Perković

Sandra Perković hrvatska je atletičarka, hrvatska rekorderka u bacanju diska i bivša državna rekorderka u bacanju kugle, dvostruka olimpijska, dvostruka svjetska, te peterostruka europska prvakinja u bacanju diska. Sa šest uzastopnih osvojenih naslova Dijamantne lige postala je najuspješnija atletičarka tog atletskog natjecanja. Prvi je hrvatski natjecatelj u bacanju diska koji je disk bacio preko 70 metara (2014. godine; to je bio prvi hitac u ženskom disku preko 70 m od 1999.), a njen najbolji rezultat je 71,41 metara iz 2017. godine. To je bio 16. najbolji rezultat u povijesti i najbolji nakon 1992. godine. Osvojivši peto europsko zlato 2018. godine, Sandra je postala prva atletičarka u povijesti koja je osvojila peterostruki naslov prvakinje Europe u nekoj pojedinačnoj atletskoj disciplini i tako ušla u povijest kao najuspješnija europska atletičarka svih vremena u svojoj disciplini.

# data[].attributes.attachment_caption
“Stvarno se nadam da će moj posljednji trag biti lijep kada odem

# data[].attributes.body
Kim je prva južnokorejska klizačica koja je osvojila medalju na Olimpijskim igrama. Ona je prva klizačica u povijesti, koja je osvojila Olimpijske igre, Svjetsko prvenstvo, Prvenstvo četiri kontinenata i Grand Prix finale. Ona je jedna od najcjenjenijih sportaša i medijskih osoba u Južnoj Koreji. Kao rezultat njezinih brojnih postignuća, često se naziva i "kraljica Yuna" u raznim medijima diljem svijeta.

# data[].attributes.body
Iako je tek u 30-ima, Jillian Mercado je napravila nevjerojatne korake u manekenskoj i aktivističkoj zajednici. Rođena u New Yorku dominikanskog podrijetla, Mercadu je u djetinjstvu dijagnosticirana spastična mišićna distrofija. Osim vidljive slabosti mišića u cijelom tijelu, Mercado je također u invalidskim kolicima – situacija koja je rijetko zastupljena u društvenim standardima ljepote.

Ali Mercado je oduvijek volila modnu industriju, unatoč svojim eurocentričnim standardima ljepote i stigmi sposobne osobe. Zaklela se da će te stavove promijeniti iznutra prema van. Išla je na fakultet na FIT-u, gdje je stekla diplomu iz marketinga. Nakon toga, čak je i stažirala u časopisu Allure .U vezi s tim izborima, Mercado je rekla da je htjela "naučiti politiku iza mode kako bih mogla zaposliti ljude koji izgledaju poput mene".

Dok je Mercado studirala na FIT-u, služila je kao model za neke projekte svojih kolega studenata. No 2014. godine vidjela je svoj prvi profesionalni manekenski nastup u kampanji za traper brend Diesel .Nedugo nakon toga, potpisala je ugovor s IMG Models, pojavljujući se u širokim kampanjama za Nordstrom, Target i Olay.Osim što se pojavio na bilbordu u New Yorku, Mercado je također bio predstavljen kao model robe za Beyoncéinu svjetsku turneju Formation. Bila je prva zvijezda naslovnice Teen Voguea s invaliditetom s invaliditetom i nastavlja koristiti svoju impresivnu platformu kako bi se zalagala za veću inkluzivnost u industriji.

# data[].attributes.body
"Fakultet mehanike i matematike Kijevskog nacionalnog sveučilišta Taras Ševčenko najbolje je mjesto za studiranje matematike. U to me uvjerio moj učitelj kad je došlo vrijeme da idem na sveučilište. Tada mi je ova opcija savršeno odgovarala: htjela sam studirati u Kijevu i ništa me osim matematike nije zanimalo."

"Morala sam izabrati: ostati u Kijevu i tražiti posao ili nastaviti studij u inozemstvu. Otišla sam i magistrirala u njemačkom gradu Kaiserslauternu. S jedne strane, bilo mi je teško: kako je živjeti sam bez roditelja? No, s druge strane, imala sam sreće: upisao sam sveučilište koje je brinulo o stranim studentima. Osim toga, isplaćena mi je i stipendija. Mislim da u Ukrajini, kako u školama, tako i na početnim kolegijima matematike na Sveučilištu, predaju bolje nego u Njemačkoj. Ali negdje na četvrtoj godini u Ukrajini većina studenata počinje dobivati ​​posao - mislim ne samo na Fakultet mehanike i matematike Kijevskog nacionalnog sveučilišta, već i na druge fakultete bilo kojeg drugog sveučilišta. U Njemačkoj studenti provode više vremena učeći, ne moraju tražiti posao, potiskujući studij u drugi plan."

Maryna Viazovska je ukrajinska matematičarka poznata po svom radu u pakiranju sfera.
Pakiranje sfera je u geometriji raspored sfera koje se ne preklapaju unutar prostora koji sadrži. Tipičan problem pakiranja sfera je pronaći raspored u kojem kugle ispunjavaju što je više moguće prostora. Maryna Viazovska riješila je problem pakiranje sfera u 8. i 24. dimenziji.

Primila je brojne nagrade za svoj rad na pakiranju sfera i modularnim oblicima.

Trenutno je redovita profesorica na Katedri za teoriju brojeva na Institutu za matematiku École Polytechnique Fédérale de Lausanne u Švicarskoj .

# data[].attributes.body
Blanka Vlašić je prva hrvatska atletičarka koja je preskočila 2 metra (201 cm, u Zürichu 15. kolovoza 2003. godine) i dvostruka svjetska prvakinja u skoku u vis - hrvatska rekorderka na otvorenom (208 cm – drugi rezultat svih vremena) i u dvorani (206 cm)

# data[].attributes.body
"Kad malo vrijeme prođe, kad se slegnu dojmovi, još je lakše vidjeti kako ti je negdje bilo lijepo."

Janica Kostelić je profesionalna olimpijska skijašica. U istoj godini osvojila je 4 olimpijska zlata u kombinaciji: slalom, veleslalom, spust i superveleslalom.
Važna je za Hrvatsku jer su ona i njezin brat Ivica prvi osvojili olimpijsko zlato.

# data[].attributes.body
"Ako bilo što, znate, mislim da me gubitak čini motiviranijom" Serena Williams.

Serena Jameka Williams američka je tenisačica, osvojila je 23 Grand Slam naslova što je čini najuspješnijom tenisačicom u ženskoj i u muškoj konkurenciji. Olimpijska je pobjednica iz Sydneya 2000., Pekinga 2008. te Londona 2012. godine (pojedinačno i u konkurenciji ženskih parova). Sestra je Venus Williams, također uspješne tenisačice, a sestrinsko je suparništvo jedno od najvećih u teniskom svijetu.

U dosadašnjoj karijeri Serena je osvojila 95 WTA naslova, od toga 72 u pojedinačnoj konkurenciji i 23 u igri parova. Ima osvojena sva četiri Grand Slam naslova u obje konkurencije; s ukupno 39 Grand Slam naslova (23 pojedinačno, 14 u igri parova i dva u mješovitim parovima) najuspješnija je od aktivnih igračica. Također, po broju pojedinačnih Grand Slam naslova najuspješnija je u Open eri s ukupno 23 osvojena Grand Slam naslova. Druga je najuspješnija tenisačica svih vremena poslije Margaret Court koja ima 24 grand slam naslova.

# data[].attributes.body
“If you have hundreds of thousands of children living in homes without enough to survive, that’s a blatant failure. What else could you describe it as?”

Jacinda Ardern je najmlađa premijerka Novog Zelanda od 2018. Njezin stil vođenja koji naglašava ljubaznost i empatiju dobio je znatne pohvale. Pozvala je na globalno djelovanje u vezi s klimatskim promjenama i univerzalno priznavanje ljudskih prava.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jacinda Ardern is the current Prime Minister of New Zealand. She became the youngest female head of state, assuming office on 26 October 2017. She is a member of the NZ Labour Party and describes herself as a social democrat and progressive. She has been praised for her handling of the 2017 Christchurch Mosque shootings and also the NZ response to Covid-19, which saw an early lockdown and limited spread compared to other western economies. he has also sought to raise global awareness for issues such as the environment and human rights. Her leadership style has gained her an international profile much greater than usual for NZ leaders.
Early life

Ardern was born in Hamilton, New Zealand on 26 July 1980. She studied at Morrinsville College and later the University of Waikato, where she studied politics and public relations.

As a teenager, she described herself as an 'acceptable nerd'. "I was novel, but I never felt ostracised." ( 1) Influenced by her upbringing, she had a strong sense of social conscience. She describes one incident from her teenage years. She gained her first job in a Fish and Chip Shop at Morrinsville's Golden Kiwi. Whilst serving customers - a boy she recognised - stole money from the till and escaped. She phoned the police and gave a description of the thief. She later went to the same party he was at to get his phone number and give it to the police. She was aware it might not be good for her social life, but says, she was aware of how the business owners would be affected by theft.

She became involved in politics from a young age, joining the Labour Party aged 17 and becoming a prominent member of the Young Labour section. After university, she spent six months in New York, volunteering in a soup kitchen and contributing to women's rights campaigning. When she ran out of money, she applied for a job in the UK Cabinet Office by phone and she was accepted. This meant working as a policy adviser for Tony Blair's Labour government (though she never met him directly). She admitted to feeling a dilemma about working for Tony Blair because she criticised his decision to invade Iraq with George Bush. However, she took the pragmatic view that it was a good job, she needed the money and it proved a good opportunity to help small business.

In 2008, she was elected President of the International Union of Socialist Youth and spent time in countries around the world. In 2008, she was also elected for the first time to the New Zealand Parliament. A rising star in the Labour Party, she was placed 20th on the party's list and secured a place in parliament. Labour lost the election, but she was given a place on the opposition front benches as a spokesperson for Youth Affairs. Since 2008, she has served as Labour MP, through either the electorate list system and from a 2017 by-election - for the seat of Mount Albert.

Leader of the opposition

Despite winning the 2017 by-election for Mount Albert with a landslide 77%, the Labour Party languished in the polls, gaining just 24% of the vote under Andrew Little. Little decided to resign, feeling only a new person could revamp the parties fortune.

On becoming leader of the opposition, she characterised her approach as 'relentless positivity.' She also focused on issues such as reducing child poverty, improving the environment and redistributive tax policies. Her youthful looks and sense of dynamism led to a growth in support, and international coverage of the new leader.

Prime Minister of New Zealand

In the 2017 General Election, the Labour Party received 36% of the vote and gained 14 seats. Even though this was short of the National Party on 46%, she was elected Prime Minister through a coalition with the Greens and the New Zealand First Party. The New Zealand First Leader Winston Peters became Deputy Prime Minister.

Ardern describes herself as a republican and has suggested a national debate on removing the monarch of New Zealand as its head of state. She is progressive on social issues, voting to decriminalise abortion. She supported same-sex marriage and in 2018 was the first New Zealand prime minister to attend a Pride Parade celebrating LGBTQ. She is committed to New Zealand's nuclear-free policy and believes much more needs to be done on protecting the environment. She has supported reviewing the laws around the drug and will consider decriminalising marijuana. She has described capitalism as a failure, especially for the record levels of homelessness in NZ, despite years of economic growth. Asked directly if capitalism has failed low-income Kiwis, Ms Ardern replied:

"If you have hundreds of thousands of children living in homes without enough to survive, that's a blatant failure. What else could you describe it as?" ( 2)

Asked if she was a radical, she stated that she prefers gradual change, but does believe in the fundamental principles of justice and equality

"Some people have asked me if I'm a radical. My answer to that is very simple. I'm from Morrinsville. Where I come from a radical is someone who chooses to drive a Toyota rather than a Holden or a Ford. I am, though, a Social Democrat. I believe strongly in the values of human rights, social justice, equality democracy and the role of communities." ( 3)

Despite being a self-styled progressive, she has also expressed the desire to limit immigration due to the fact New Zealand infrastructure has struggled to cope with the influx of people leading to a surge in house prices and homelessness.

Ardern and Donald Trump

Ardern has been critical of Donald Trump and his policies, though since becoming Prime Minister, like many leaders - has sought to avoid a diplomatic incident. On 21 January 2017, she took part in the Global Women's March - a worldwide protest against newly elected President Donald Trump. Since becoming Prime Minister, she criticised Trump's recognition of Jerusalem as capital of Israel. However, she met Trump on 23 September 2019 and says they had a good conversation, where Trump expressed interest in NZ's gun buyback policy - introduced since the Christchurch shooting.

Foreign Policy

In an address to the United Nations General Assembly, she expressed support for the UN's multilateralism and emphasised the importance of countries working together to tackle issues such as climate change and global poverty.

"Not since the inception of the United Nations has there been a greater example of the importance of collective action and multilateralism, than climate change. It should be a rallying cry to all of us and yet there is a hesitance we can ill afford." ( 4)

She has been innovative in stating that kindness should be a motive for undertaking action. She has sought to improve relations with Australia despite being from different political traditions to Australian Prime Minister Malcolm Turnbull. However, in 2020, she criticised the decision to deport New Zealanders who had been living in Australia without citizenship as 'corrosive' to trust between the nations.

Christchurch Mosque Shootings

On 15 March 2019, 51 Muslim worshippers were killed when a white supremacist attacked a mosque, leaving another 49 seriously injured. Ardern visited those affected by the shooting and offered her sincere condolences to those affected. Speaking shortly after shooting she sought to offer solace to those communities most affected.

"Many of those who will have been directly affected by this shooting may be migrants to New Zealand, they may even be refugees here... They are us. The person who has perpetuated this violence against us is not. They have no place in New Zealand. There is no place in New Zealand for such acts of extreme and unprecedented violence, which it is clear this act was." ( 5)

Photos of her visiting survivors in Islamic headscarf were widely shared on international media and were viewed as an image of 'hope' and expressing the value of empathy from a prominent political leader. Ardern refused to name the extremist, hoping to deny him the publicity he craved. She also announced an investigation of New Zealand gun laws.

Response to Covid-19 2020

In March 2019, Ardern took early steps to prevent the spread of Covid-19 in New Zealand. New Zealand was one of the earliest countries to force returning travellers into self-isolation and banning large events. Declaring a national emergency on 25 March, she spoke to parliament saying:

"From midnight tonight, we bunker down for four weeks to try and stop the virus in its tracks, to break the chain,"

Even before the first death from Covid-19, she ordered an early lockdown, speaking on national tv about the need to go 'Hard and early'. This contrasted with other responses, such as the UK and US which were slower to introduce lockdowns. Early evidence suggests new Zealand has been successful in significantly reducing the number of cases and limiting deaths to a very low number. Ardern explained her hope was to 'eliminate' Covid-19 in New Zealand rather than just 'flatten the curve'. However, the long-term impact of this strategy with very little immunity developed is uncertain. She has also given interviews to children, trying to explain the virus in a language they can understand, explaining " You'll be pleased to know that we do consider both the Tooth Fairy and the Easter Bunny to be essential workers," ( 6)

She also announced she and her cabinet would take a 20% pay cut out of solidarity with the economic crisis hitting New Zealand.

Personal life

Ardern is engaged to be married to Clarke Gayford. They first met in 2012 but didn't become partners until 2016. On 19 January 2018, shortly after becoming Prime Minister, she announced she was having her first child. It made her only the second elected head of state to give birth whilst in office (Benazir Bhutto was first in 1990). Her daughter was given name Neve Te Aroha, (Aroha is Maori for love)

Accessibility

Ardern has also sought to be an accessible leader. In 2019, she featured in a tv show with Stephen Colbert, where she met him at the airport and drove around. She shared humorous anecdotes, such as the fact she auditioned for a part in Lord of the Rings but didn't get cast. She surprised one Australian journalist by rining her directly to explain her name Ardern is pronounced "Ah-durn".

Religion

She was brought up a member of The Church of Jesus Christ of Latter-day Saints (Mormon religion). Her religion had a big impact on her upbringing but credits her parents for showing her the world is not black and white. She left the church in 2005, aged 25. She said the beliefs of her church conflicted with some of her personal beliefs such as gay rights. Asked about her religious views, and whether she talked to God, she replied

"No. But I have a real respect for people who have religion as a foundation in their lives. And I respect people who don't. I'm agnostic. I don't spend a lot of time trying to figure it out. I just think people should be free to have their personal beliefs and not be persecuted for it, whether they be atheist or staunch church members." ( NZ Herald)

Citation: Pettinger, Tejvan. "Biography of Jacinda Ardern", Oxford, UK. www.biographyonline.net, published 16 April 2020.
Jacinda Ardern: The Story Behind an Extraordinary Leader
Jacinda Ardern: The Story Behind an Extraordinary Leader at Amazon

Women who changed the world - Famous women who changed the world. Features female Prime Ministers, scientists, cultural figures, authors and royalty. Includes; Cleopatra, Princess Diana, Marie Curie, Queen Victoria, and Joan of Arc.

Female biographies - A list of 100 famous women from Sappho and Cleopatra to Marilyn Monroe and Angela Merkel.

Famous people from New Zealand - a list of 100 most famous people from New Zealand, including politicians, sportspeople, artists, writers, military leaders and actors.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jacinda Ardern is the current Prime Minister of New Zealand. She became the youngest female head of state, assuming office on 26 October 2017. She is a member of the NZ Labour Party and describes herself as a social democrat and progressive. She has been praised for her handling of the 2017 Christchurch Mosque shootings [...]

# data[].attributes.body
"Pod ledom nema mjesta strahu. Nema mjesta panici niti pogreškama."

Johanna Norblad je Finska roniokinja pod ledom. Prije ronjenja na ledu, 2004. godine oborila je ženski rekord u ronjenju na slobodu s perajama, preplivavši 158 metara za 6m 39s.

Johanna je doživjela nesreću na biciklu u kojoj je slomila nogu, te ju je liječila hladnom vodom (terapija ledom) Počela je roniti na slobodno pod arktičkim ledom 2000-ih. Godine 2015. oborila je Guinnessov svjetski rekord za žene 14. ožujka 2015., roneći 50 metara ispod leda u hladnoj vodi jezera Päijänne od 2 °C , samo u kupaćem kostimu i maski.

# data[].attributes.body
"Život je jedan i najviše o nama ovisi kako ćemo ga proživjeti."

Ana Sršen naša je hrvatska najnagrađivanija parasportašica koju ništa nije moglo spriječiti da bude najbolja u onome što voli. Osvajala je medalje i rušila rekorde na olimpijadama, svjetskim i europskim paraplivačkim natjecanjima, dok je danas svoj entuzijazam i znanje uložila u Plivački klub Natator koji je jedini plivački klub koji nudi ravnopravne mogućnosti uključivanja u sport svoj djeci, i onima s poteškoćama i onima bez i na taj način čini svima život boljim.

# data[].attributes.body
"Svatko mora biti vlastita inspiracija."

Loroupe je držala svjetski rekord u ženskom maratonu i osvojila mnoge prestižne maratone. Otkako se povukla iz trčanja, posvetila se raznim inicijativama koje promiču mir, obrazovanje i prava žena. U njezinoj rodnoj Keniji, njezina Zaklada za mir i utrku mira naširoko je hvaljena jer je pomogla u okončanju plemenskih sukoba.

# data[].attributes.body
Sahra Hausmann (rođena 6. veljače 1973.) je norveška rukometašica koja je igrala za klub Bækkelagets SK i za žensku rukometnu reprezentaciju Norveške. Postala je svjetska prvakinja na Svjetskom prvenstvu u rukometu 1999. godine, osvojila je srebrnu medalju na Svjetskom prvenstvu u rukometu 1997., a postala je europska prvakinja 1998. godine. Nastupila je na Ljetnim olimpijskim igrama 1996. u Atlanti, gdje je Norveška završila na 4. mjestu.

# data[].attributes.attachment_caption
Kit DesLauriers - skijašica i planinarka 

# data[].attributes.body
DesLauriers je američka skijašica i planinarka, dvostruka svjetska prvakinja u slobodnom skijanju za žene, koja je osvojila uzastopne titule 2004. i 2005.
Također je prva žena koja se popela i skijala na Mount Aspiring/Tititea na Novom Zelandu , te prva žena i prva Amerikanka koja je skijala s vrha Mount Everesta. Dok je treća žena koja se penjala i skijala na Grand Tetonu u Wyomingu .

DesLauriers je postala prva Amerikanka koja se popela i skijala s vrha najvišeg vrha Amerike – Denalija na Aljasci. Nakon toga uslijedio je pješačenje do planine Elbrus u Rusiji, najvišeg vrha Europe, spuštanja s planine Kosciuszko, najviše planine u Australiji, masiva Vinson, najvišeg vrha Antarktika i Aconcague, Argentine koji je najviši vrha Južne Amerike. Također se popela na Kilimandžaro, najvišu afričku planinu.

DesLauriers je 18. listopada 2006. postala prva osoba koja je skijala s vrha Sedam vrhova najviših planina na svih sedam kontinenata.

# data[].attributes.attachment_caption
Kolinda Grabar-Kitarović - prva Hrvatska Predsjednica (slikano 2015.)

# data[].attributes.body
"Nijedna od međunarodnih funkcija nije mi važna kao moja domovina."

Kolinda Grabar-Kitarović hrvatska je političarka i diplomatkinja te prva ženska predsjednica Republike Hrvatske (mandat od 2015. do 2020. godine)
Od 2005. do početka 2008. godine bila je ministrica vanjskih poslova i europskih integracija Republike Hrvatske

Od 2008. do 2011. godine  bila je na dužnosti veleposlanice Republike Hrvatske u Sjedinjenim Američkim Državama.
Od srpnja 2011. bila je pomoćnica glavnog tajnika NATO-a za javnu diplomaciju.
Nakon prestanka predsjedničkog mandata 2020. godine, izabrana je iste godine za članicu Međunarodnog olimpijskog odbora.

# data[].attributes.attachment_caption
Blaženka Divjak, ministrica znanosti i obrazovanja (2017. – 2020.)

# data[].attributes.body
"Nisu učenici u školi da bi profesori imali satnicu, već zato da nauče ono što im treba, vještine i znanja koje im trebaju za njihova buduća zanimanja."

Blaženka Divjak je hrvatska političarka, znanstvenica i redovita profesorica u trajnom zvanju prirodnih znanosti, polje matematike na Sveučilištu u Zagrebu, Fakultetu organizacije i informatike.
Bivša je ministrica znanosti i obrazovanja (2017. – 2020.) u četrnaestoj Vladi Republike Hrvatske.
Kao ministrica vodila je četiri reformska procesa u području znanosti i obrazovanja:

kurikularnu reformu općega obrazovanja,

reformu strukovnoga obrazovanja,

relevantno visoko obrazovanje i

izvrsnost u znanosti i obrazovanju.

U njezinom mandatu uvedena je kurikularna reforma u sve škole 2019..
Od 2018. uvedena je obavezna Informatika u sve 5. i 6. razrede osnovnih škola, a od 2020. i izborna Informatika od 1. do 4. razreda osnovnih škola.
Blaženka Divjak prva je ministrica koja je reformu obrazovanja dovela do učionice i omogućila tablete za svakoga učenika uključenog u reformu te računalnu opremu za učitelje i učionice kao tehnološku podršku izvođenju nastave.

Hrvatska je tijekom njezinog mandata postala pridružena članica CERN-a i Europske svemirske agencije (ESA).

Objavila je više od 100 znanstvenih radova u području matematike, e-učenja, strateškog planiranja, projektnog menadžmenta, analitika učenja i dr.

# data[].attributes.body
"Ako želite znati kakav je muškarac, dobro pogledajte kako se ponaša prema svojim inferiornim, a ne prema sebi jednakima."

J. K. Rowling britanska je književnica znana po svojoj seriji romana Harry Potter. Romani o mladom čarobnjaku dostigli su svjetsku slavu, osvojli brojne književne nagrade te su prodani u više od 500 milijuna primjeraka, a po njima je snimljena serija od osam filmova kojima je Rowling odobrila scenarij i imala određen utjecaj tijekom snimanja. Njezina prva knjiga u seriji, Harry Potter i Kamen mudraca (1997.), ostvarila je izvanredan uspjeh, obraćajući se istodobno djeci (ciljanoj publici) i odraslima. Živim opisima i maštovitom okosnicom priče, predstavlja avanture neočekivanog heroja Harryja Pottera, osamljenog siročića koji otkriva da je ustvari čarobnjak, i prijavljuje se u školu vještičarenja i čarobnjaštva Hogwarts. Knjiga je osvojila mnoge nagrade, uključujući British Book Award.

# data[].attributes.body
" Uspjeh se ne mjeri novcem, već promjenu koju pokreneš u životima ljudi."- Michelle Obama

Zanimanje: odvjetnica i spisateljica

Prva afro-američka dama Sjedinjenih Država na toj poziciji od 2009. do 2017. godine.

# data[].attributes.body
"My mother used to tell me – she would tell my sister – my mother would look at me and she’d say, ‘Kamala, you may be the first to do many things, but make sure you are not the last"

SAD je dobio prvu ženu u povijesti kao prvu potpredsjednicu te prvu osobu azijskog podrijetla i crne boje kože na tako visokoj poziciji u američkoj politici.

# data[].attributes.attachment_caption
Ova slika je jedna iz njezinih spotova (Wanna dance whit somebody). 

# data[].attributes.body
Whitney Houston bila je pjevačica, živjela je u Americi. Poznata je po njenom predivnom glasu.
1985 izdala je svoj prvi album.
Nakon što se udala, dobila je svoju prvu i glavnu ulogu u filmu Tjelohranitelj. Tada je nastupila s tadašnjim megapopularnim Kevinom Costnera. Album s glazbom iz filma 1994. osvojio je Grammyja. Te je godine bio najprodavaniji soundtrack svih vremena. Tijekom kariere osvojila je šest nagrada Grammy.
U časopisu Rolling Stone je svrstana u listu "100 najvećih pjevača svih vremena". Mnogim je pjevačima uzor.
Njen je uspijeh otvorio vrata uspjeha mnogim afroameričkim pjevačicama.

# data[].attributes.attachment_caption
Alma Pricaglumica - nacionalna prvakinja

# data[].attributes.body
"Najviše se bojim gubitka ljudi."

Na zagrebačkoj Akademiji dramske umjetnosti diplomirala je 1985., a članica ansambla Drame Hrvatskoga narodnog kazališta u Zagrebu postala je 1986. godine. Godine 1995. dobila je status prvakinje drame. Od 2015. nacionalna prvakinja.

# data[].attributes.body
“When you fall, leap to your feet and try again.”

Nadia Elena Comaneci (rođena 12. studenog 1961.) je rumunjska gimnastičarka, osvajačica 5 zlatnih olimpijskih medalja. Prva je gimnastičarka u povijesti koja je na olimpijskom natjecanju osvojila maksimalnu moguću ocjenu, 10.Comaneci je počela s treningom gimnastike u šestoj godini života, u grupi poznatog trenera Béla Károlyia, koji je tih godina pokrenuo gimnastičku školu. S devet godina je počela s prvim natjecanjima, a s 10 je već nastupala na međunarodnim natjecanjima.U svojoj 14-oj godini Comaneci postaje zvijezdom Olimpijskih igara u Montrealu 1976.

Na tim je Igrama ostvarila ukupno 5 medalja, od toga zlata u višeboju, dvovisinskom razboju i gredi, srebro u ekipnom natjecanju te broncu u vježbi na tlu. TIme je postala jedna od najmlađih osvajačica olimpijskog zlata u povijesti!

# data[].attributes.body
“Budite ljubazni i imajte najbolje namjere, bez očekivanja nagrade, ali budite sigurni da će vam se jednog dana ta ljubav i dobrota vratiti.”

“Najgora bolest našeg vremena je to što toliko ljudi mora patiti od toga što nikada nisu voljeni.”

Diana Frances Spencer bila je prva supruga britanskog prijestolonasljednika Charlesa, princa Walesa s kojim ima dvoje djece, princa Williama i princa Harrya. Bila je jedna od najomiljenijih članica britanske kraljevske obitelji i ostala je upamćena po svom humanitarnom radu i aktivizmu, zbog čega je i dobila nadimak People's Princess.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Diana, princeza od Walesa (rođena Diana Frances Spencer; Norfolk, 1. srpnja 1961. - Pariz, 31. kolovoza 1997.), bila je članica britanske kraljevske obitelji. Bila je prva supruga Charlesa, princa od Walesa - britanskog prijestolonasljednika - i majka princa Williama i princa Harryja. Dianin aktivizam i glamur učinili su je međunarodnom ikonom. Često je bila kritizirana od strane javnosti, što je bilo uzrokovano njezinim burnim privatnim životom.

Diana je rođena u britanskom plemstvu i odrasla je u blizini kuće kraljevske obitelji na njihovom imanju u Sandringhamu. 1981. godine, dok je radila kao pomoćnica odgojiteljice u vrtiću, zaručila se za princa Charlesa, najstarijeg sina kraljice Elizabete II. Njihovo vjenčanje održano je u Katedrali sv. Pavla 1981. godine i učinilo ju je princezom od Walesa. Imali su dva sina, Williama i Harryja, koji su tada bili drugi i treći u nizu nasljeđivanja britanskog prijestolja. Dianin brak s Charlesom patio je zbog njihove nespojivosti i izvanbračnih veza. Razdvojili su se 1992., ubrzo nakon što je raspad njihove veze postao poznat javnosti. Njihove su bračne poteškoće sve češće objavljivane, a razveli su se 1996. godine.

Kao princeza od Walesa, Diana je preuzela određene kraljevske dužnosti u ime kraljice i predstavljala ju je na funkcijama diljem Commonwealtha. U medijima je proslavljena zbog nekonvencionalnog pristupa humanitarnom radu. Njezin rad u početku je bio usmjeren na djecu i starije osobe, ali je kasnije postala poznata po svojoj uključenosti u dvije posebne kampanje, koja je uključivala društvene stavove i prihvaćanje oboljelih od AIDS-a, te kampanju koju je promovirao Međunarodni crveni križ za uklanjanje nagaznih mina. Također je podigla svijest i založila se za načine pomoći osobama oboljelim od raka i mentalnih bolesti. Princeza je u početku bila poznata po svojoj sramežljivosti, ali njena karizma i prijateljstvo privoljeli su je javnosti i pomogli njenoj reputaciji da preživi žestoki krah braka. Smatrana je vrlo fotogeničnom, bila je predvodnik mode 1980-ih i 1990-ih. Dianina smrt u automobilskoj nesreći u Parizu izazvala je opsežnu javnu žalost i pozornost globalnih medija. Njezino nasljeđe imalo je dubok utjecaj na kraljevsku obitelj i britansko društvo.

Raniji život

Diana Frances Spencer je rođena 1. srpnja 1961. godine u Sandrighamu, Norfolku. Bila je četvrto od petero djece grofa Johna Spencera (1924-1992) i grofice Frances Spencer (rođeno Roche; 1936-2002). Obitelj Spencer generacijama je usko povezana s kraljevskom obitelji, obje Dianine bake su bile asistentice Elizabeth Bowes-Lyon. Njezini su se roditelji nadali da će dobiti dječaka, zbog čega se nisu mogli odlučiti koje će joj ime dati i sedam dana nakon njenoga rođenja.

Diana je odrasla sa sestrama Sarah i Jane, te bratom Charlesom. Njen brat, John, preminuo je godinu dana prije njenog rođenja, a Diana je navela kako je ovaj događaj bio glavni razlog razvoda njenih roditelja. Kuću u Sandringhamu je obitelj Spencer iznajmljivala od kraljice Elizabete II. Kraljevska obitelj je često provodila praznike na svom posjedu u Sandringhamu, te je tada Diana provodila mnogo vremena s kraljičinim sinovima, princem Andrewom i princem Edwardom.

Diana je imala sedam godina kada su joj se roditelji rastavili. Njena se majka ubrzo nakon toga, 1969. godine, udala za Petera Shand Kydda. Dianin otac oženio se za Raine, vovotkinju od Dartmoutha. Dianin otac je 1967. godine uspio izboriti skrbništvo nad svom djecom. Diana je opisala kako je njen odnos s maćehom bio jako loš, te je izjavila kako je svoju maćehu jednom prilikom gurnula niz stepenice.

Obrazovanje i karijera

Diana je školovanje započela od kuće, sve do devete godine kada je upisala školu Riddlesworth u Thetfordu. Godine 1973. pridružila se svojim sestrama u školi West Heath Girls School u Kentu. Nije imala dobre ocjene, zbog čega je napustila školu sa 16 godina. Školovanje je zatim nastavila na Institutu Alpen Videmanette, u Rougemontu, Švicarskoj.

Godine 1978. preselila se u London gdje je živjela u stanu svoje majke s dvije školske prijateljice. Pohađala je tečaj kuhanja, nakon čega se zaposlila kao instruktor plesa za djecu. Zbog povrede tokom skijanja morala je napustiti ovaj posao. Nakon toga je neko vrijeme čistila kuće svojim prijateljicama i svojoj sestri Sarah. Bila je dadilja u porodici Robinson, Amerikancima koji su živjeli u Londonu. Zadnji posao bio joj je posao asistentice jedne učiteljice u Young England School vrtiću. U srpnju 1979., za svoj 18. rođendan, Diana je od majke na poklon dobila stan koji se nalazio u Earl's Court četvrti Londona. Preselila se u ovaj stan i živjela s tri cimerice sve do 25. veljače 1981. godine.

Diana je prvi put upoznala Charlesa, princa Walesa kada je imala 16 godina, odnosno studenog 1977. godine. Tada je on imao 29 godina, te je bio u vezi s njenom starijom sestrom Sarah. Veza između Diane i Charlesa je postajala ozbiljnija kada ju je pozvao na izlet jahtom u gradić Cowes. Nakon ovoga pozvao je da upozna kraljevsku porodicu u dvorcu Balmoral u Škotskoj jednog vikenda studenog 1980. godine. Charles je zaprosio Dianu 6. veljače 1981. godine. Diana je prihvatila, ali su zaruke krili od javnosti nekoliko tjedana.

Zaruke su objavili 24. veljače 1981. godine. Diana je sama odabrala svoj zaručnički prsten. Napustila je posao asistentice učiteljice, te je jedan period živjela u Clarence House, kući Elizabeth Bowes-Lyon. Nakon toga je do vjenčanja živjela u Buckinghamskoj palači, gdje je navodno bila jako usamljena. Prvi put se s Charlesom pojavila u javnosti ožujka 1981. godine., na humanitarnom balu gdje je upoznala Grace, princezu Monaka.

Dvadesetogodišnja Diana postala je velška princeza kada se udala za Charlesa, 29. srpnja 1981. godine. Vjenčanje je održano u Katedrali svetoga Pavla u Londonu. Vjenčanje je preko televizora pratilo preko 750 milijuna ljudi, dok je po ulicama bilo poredano preko 600 000 ljudi. Diana je tada nosila vjenčanicu koja je procijenjena na 9 000 funti (danas ekvivalentno 35 000 funti).

Vanjske poveznice

# data[].attributes.attachment_link.description
Diana, princeza od Walesa (rođena Diana Frances Spencer; Norfolk, 1. srpnja 1961. - Pariz, 31. kolovoza 1997.), bila je članica britanske kraljevske obitelji. Bila je prva supruga Charlesa, princa od Walesa - britanskog prijestolonasljednika - i majka princa Williama i princa Harryja. Dianin aktivizam i glamur učinili su je međunarodnom ikonom.

# data[].attributes.body
"Europa stoji uz one kojima je potrebna zaštita. Svi oni koji bježe od Putinovih bombi dobrodošli su u Europu." - Ursula von der Leyen, March 2022
preuzeto sa stranice: https://www.thyquotes.com/ursula-von-der-leyen/

Ursula von der Leyen rođena i odrasla u Bruxellesu je političarka njemačkog i američkog podrijetla i od od 2019.  do danas predsjednica Europske komisije.
Ujedno je prva žena na tom položaju u povijesti Europske unije. Također je bila prva njemačka ministrica obrane, a ovu titulu obnašala je od 2013. do 2019., nakon čega ju je naslijedila žena.

# data[].attributes.body
Rođen u Los Angelesu u Kaliforniji, Ochoini baka i djed po majci imigrirali su iz Sonore u Meksiku. Nakon što je 1980. godine stekla diplomu fizike na Državnom sveučilištu San Diego, Ochoa je nastavila na Stanfordskom odsjeku za elektrotehniku ​​na magistarski i doktorski studij.

Svoju ranu karijeru provela je kao istraživačica u Sandia National Laboratories i NASA Ames Research Cente r, gdje je istraživala optičke sustave za obradu informacija. Čak je patentirala optički sustav za otkrivanje nedostataka u uzorku koji se ponavlja.U Amesu je bila šefica odjela za tehnologiju inteligentnih sustava, nadgledajući 35 inženjera i znanstvenika u istraživanju i razvoju računalnih sustava za zrakoplovne misije.

# data[].attributes.body
“No matter who you are, no matter what you did, no matter where you've come from, you can always change, become a better version of yourself.”

Madonna, rođena kao Madonna Louise Ciccone je američka pjevačica, tekstopisac, glumica, redateljica, plesačica i zabavljačica. Prodala je više od 300 milijuna svojih albuma u cijelom svijetu. Guinnessova knjiga rekorda ju je proglasila najuspješnijim ženskim izvođačem svih vremena.

# data[].attributes.body
,,Moje su noge još uvijek na zemlji. Samo nosim bolje cipele."
,,Okruži se ljudima koji će te povući prema gore."

Oprah Winfrey je američka TV-voditeljica, glumica i producentica. Vodila je najdugovječniji talk show ,,Oprah Show".
Rođena je u siromaštvu u seoskom području američke države Mississippi, a danas je najbogatija je Afroamerikanka (milijarderka).
Oprah je stvoriteljica pozitivnog utjecaja, koja nadahnjuje druge svojim iskustvom i svojim bićem, koja osnažuje i podržava druge svojim davanjem, koja strastveno dijeli tko je ona i što radi sa svijetom, i koja vjeruje u moć autentičnosti ljudskog bića i u jedinstvo ljudi.

# data[].attributes.body
“Dobar kompromis je onaj u kojem svi daju doprinos.”
“Ne zaboravite da sloboda nikada nije nešto što se može uzeti zdravo za gotovo.”
“Sloboda ne znači biti slobodan od nečega, već biti slobodan nešto učiniti.”
“Iznenadite se onim što je moguće.”
“Uvijek budi više nego što izgledaš i nikad se ne čini više nego što jesi.”

Angela Dorothea Merkel, rođena Kasner je njemačka političarka i bila je prva njemačka predsjednica vlade; do nje je Njemačka imala samo predsjednike vlade, a ni jednu predsjednicu vlade.

U siječnju 2012. pod njenim vodstvom Njemačka je po prvi put u povijesti prodala državne obveznice s negativnim kamatama.
U više navrata je proglašavana najmoćnijom ženom svijeta.
Godine 2015. američki časopis Time izabrao je Angelu Merkel za osobu godine.

# data[].attributes.body
„U konačnici, vodstvo se odnosi na snagu nečijih uvjerenja, sposobnost da se izdrže udarci i energija za promicanje ideje. I otkrio sam da oni koji postižu mir nikada ne pristaju na prepreke, posebno one izgrađene od netrpeljivosti, netolerancije i nefleksibilne tradicije.”

Benazir Bhutto prva žena premijerka muslimanske zemlje. Pomogla je Pakistanu premjestiti iz diktature u demokraciju, postavši premijerka 1988. Nastojala je provesti društvene reforme, posebice pomažući ženama i siromašnima. Ubijena je 2007.

# data[].attributes.body
Ja sam mislila da određeni pjevači koji su članovi HDZ-a u kampanjama nastupaju besplatno.

Hrvatska političarka, 9. predsjednica Vlade Republike Hrvatske u službi od srpnja 2009. do prosinca 2011. godine. Diplomirala je na Pravnom fakultetu u Zagrebu. Profesionalnu karijeru posvetila je novinarstvu, od 1972. bila je dopisnica Večernjeg lista i Radio Zagreba. Od 1991. do 1995. na Hrvatskom radiju je vodila emisije za prognanike, izbjeglice i stradalnike iz Domovinskog rata. Godine 1995. postala je potpredsjednica HDZ, a te je godine izabrana i u Hrvatski sabor.

# data[].attributes.attachment_caption
Radia Perlman, nazivaju je i "majkom interneta"

# data[].attributes.body
"Pokušavam dizajnirati stvari koje bi netko poput mene volio koristiti, a da ne mora razmišljati o tome po kojem principu rade."

Radia Perlman je američka računalna programerka i mrežna inženjerka s doktoratom računalnih znanosti s MIT-a.
Zaslužna je za više od 100 patenata koji se vežu uz njen doprinos razvoju interneta.
Perlman nije izmislila internet, ali je napisala algoritam STP protokola (čija je glavna zadaća osiguravanje redundantnih linkova u mreži i sprječavanje pojava petlji) čime je po prvi put omogućeno uređajima da međusobno komuniciraju preko internetske mreže. STP je brzo prihvaćen kao standardni protokol koji je omogućio Ethernetu da rukuje velikim mrežama. Perlman je kasnije radila je na TRILL protokolu koji je zamijenio STP i poboljšao prenos i sigurnost podataka.

Za svoje radove primila je mnoge nagrade. Neke od njih su:

2005. dobitnica je prve nagrade za inovacije Instituta Anita Borg Women of Vision

2006. dobila je USENIX nagradu za životno djelo

2014. uvedena je u internetsku kuću slavnih

2016. uvedena je u Nacionalnu kuću slavnih izumitelja

# data[].attributes.body
"Tvoj se život ne živi kroz san o zlu ili dobru odlučuješ, znaj, ti sam."

Josipa Lisac hrvatska je pjevačica, poznata po izvornoj mješavini različitih glazbenih žanrova, jedinstvenoj i ekscentričnoj scenskoj pojavi te izraženim glasovnim sposobnostima.
Pjevajući ozbiljni glazbeni repertoar, od stare sakralne, preko klasične i moderne avangardne, sve do etno-tradicionalne glazbe, stječe svoje prvo, a zatim i sve bogatije glazbeno obrazovanje.

# data[].attributes.attachment_caption
Zaha Hadid, arhitektica, prva žena dobitnica Pritzkerove nagrade za arhitekturu

# data[].attributes.body
“People say I design architectural icons. If I design a building and it becomes an icon, that's ok.”

Zaha Hadid je britanska arhitektica i dizajnerica iračkoga podrijetla. Diplomirala studij arhitekture u Londonu, gdje je od 1979. vodila vlastiti arhitektonski ured, Zaha Hadid Architects. Smatra se jednom od predvodnica dekonstruktivizma u arhitekturi.

Značajnija su joj ostvarenja vatrogasna postaja poduzeća Vitra, stambena zgrada u naselju IBA, skijaška skakaonica Bergisel, Centar suvremene umjetnosti Rosenthal, Nacionalni muzej suvremene umjetnosti MAXXI, Aquatics Centre, kulturni centar Hejdar Alijev i dr. Bavila se i kazališnom kostimografijom i scenografijom.

Prva je dobitnica prestižne Pritzkerove nagrade za arhitektonsko ostvarenje (2004).

# data[].attributes.body
"Gluma ne znači biti netko drugačiji. To je pronaći sličnost u onome što je naizgled različito, a zatim pronaći sebe unutra."

Mary Louise Streep, poznatija kao Meryl Streep je višestruko nagrađivana američka filmska, kazališna i televizijska glumica. Ukupno 26 puta je nominirana za Golden Globe, a 17 puta za nagradu Oscar.
Filmovi: Mamma mia, Vrag nosi pradu, Ne gledaj gore...

# data[].attributes.body
Đurđica Bjedov je prva hrvatska plivačica koja je osvojila olimpijsku medalju. Zlatnu medalju osvojila je 1968. Iste godine su je Sportske vijesti proglasile kao najbolju plivačicu te godine. Iako je tada predstavljala SFR Jugoslaviju, rođena je na području Hrvatske, što znači da je hrvatica.

# data[].attributes.body
Shirin Ebadi (1947–) Iranska odvjetnica, Ebadi se borila za ljudska prava u Iranu, zastupajući političke disidente i osnivajući inicijative za promicanje demokracije i ljudskih prava. Dobila je Nobelovu nagradu za mir 2003. godine.

# data[].attributes.body
Victoria Cruz (1945.-danas)

Za one koji su upoznati s neredima u Stonewallu , imena Marsha P. Johnson i Sylvia Rivera mogu zazvoniti. Manje poznata je njihova suvremenica Victoria Cruz.Rođena u Guánici, Puerto Rico, Cruz se s obitelji preselila u Brooklyn kao vrlo mlada.Kao mlada odrasla osoba, Cruz - koja kaže da nikada nije skrivala niti jedan aspekt onoga tko je - preuzela je kontrolu nad svojim identitetom idobila hormone i operaciju promjene spola.

Cruz trans žena, jedna je od rijetkih koja je proživjela represivno razdoblje protesta Stonewall i preživjela da ispriča priču.Cruz svoju sigurnost pripisuje njezinom malom rastu - uspjela je "proći" na način na koji mnogi njezini trans sunarodnjaci nisu bili.

# data[].attributes.body
“Tenis mi je dao platformu za promjenu i glas da promijenim živote drugih”
2Be bold. If you're going to make an error, make a doozy, and don't be afraid to hit the ball."

Billie Jean King je legendarna američka tenisačica i bivši svjetski broj 1, šesterostruka pojedinačna pobjednica Wimbledona, trostruka osvajačica US Opena i pobjednica Roland Garrosa i Australian Opena. Zajedno je pojedinačno i u parovima na Wimbledonu osvojila rekordnih 20 naslova.
Tada su tenisačicama novčane nagrade bile znatno manje nego tenisačima. Billie se na to pobunila. Udružile su joj se još devet tenisačica i tako su stvorile vlastitu skupinu s devetnaest turnira s velikim pokroviteljima. Počela je borba za jednakost u tenisu. Bobby Riggs, tenisač bio je uvjeren da su žene manje vrijedne od muškaraca. Billie i Bobby igrali su jedno protiv drugoga u meču koj se zove borba protiv spolova. Trideset tisuća ljudi i pedeset milijuna ispred televizora gledalo je kako Billie pobjeđuje Riggsa. Organizatori su ispunili njezin zahtjev za jednakost u tenisu.
Taj je turnir bio prvi i veliki turnir koj nudi jednak nagradni dobitak za žene i muškarce. Zahvaljujući Billie, tenis je jedan od malobrojnih sportova u kojim žene i muškarci dobivaju jednake novčane nagrade.

# data[].attributes.body
"There is no talking about problems unless you're talking about solution"

Betty Williams bila je aktivistkinja za mir u Sjevernoj Irskoj.  Protestirala je za prestanak nasilja, a počela je kampanju kada je vidjela kako su britanski vojnici upucali Irskog terorista u autu. Pošto nije bilo nikoga za volanom, auto se izmakao kontroli, te ubio sedam ljudi od kojih su troje bila djeca. Betty je zajedno sa Mairead Maguire (tetkom od jednog ubijenog djeteta) i Ciaran McKeown osnovala je zajednicu "Peace People" i uspješno zaustavila nasilje u Sjevernoj Irskoj.

# data[].attributes.body
Roberta Louise "Bobbi" Gibb prva je žena koja je 1966. godine trčala cijeli Bostonski maraton.
Gibbovo trčanje 1966. godine izazvalo je prevladavajuće predrasude i zablude o ženskim atletskim sposobnostima.
Bostonska atletska udruga priznala ju je kao pobjednicu za žene prije sankcioniranja 1966., 1967. i 1968. godine. Na Bostonskom maratonu, unaprijed sankcionirana era obuhvaćala je godine od 1966. do 1971., kada su žene, koje se prema pravilima AAU-a nisu mogle natjecati u muškoj diviziji, trčale i završavale utrku. Godine 1996. B.A.A. retroaktivno priznat kao prvakinje žene koje su završile prve na maratonu pionirskih ženskih divizija u godinama 1966.–1971.

Godine 1967. završila je gotovo sat vremena ispred Kathrine Switzer, prve ženu koja je službeno trčala Bostonski maraton.Godine 1968. Gibb je završio prvi među pet žena koje su istrčale maraton. Tek krajem 1971., na temelju peticije Nine Kuscsik upućenoj Atletskom amaterskom savezu, AAU je promijenila svoja pravila i počela sankcionirati ženske maratone. Kuscsik je 1972. pobijedila u početnoj utrci ženskih divizija koju je odobrila AAU u Bostonu

# data[].attributes.body
There comes a time when humanity is called to shift to a new level of consciousness... that time is now.

Ekološka aktivistica porijeklom iz Kenije, prodemokratska aktivistica i aktivistica za ženska prava. Dobila je Nobelovu nagradu za mir za napore da spriječi sukobe kroz zaštitu oskudnih resursa.

# data[].attributes.body
"Tehnika i sposobnost same vas ne dovode do vrha; snaga volje je najvažnija."
"Climb every mountain, Ford every stream
Follow every rainbow 'Till you find your dream"

Junko Tabei bila je japanski planinar i pisac. Prva je žena koja se popela na gorostasnu planinu Mt. Everest, no nije stala samo na tome. Obišla je 76 zemalja u kojima se penjala na najviše planinske vrhove, a bila je i prva žena koja se popela na najviši vrh svakog kontinenta, takozvani Seven Summits.
Bila je direktorica Himalayan Adventure Trust of Japan (HAT-J), organizacije posvećene očuvanju planinskog okoliša.

# data[].attributes.body
Australska feministička ikona iz 1960-ih i 1970-ih, Germaine Greer uživa u pokretanju spornih pitanja. Posebno je njezina knjiga “Ženski eunuh” bila odlučujući manifest za feministički pokret, koji se pokazao utjecajnim 1960-ih

# data[].attributes.body
"If women can be railroad workers in Russia, why can't they fly in Space?"

Valentina Tereškova je prva žena koja ja letjela u svemir. Sa tog putovanja u svemir se 16. lipnja 1963. zamalo nije ni vratila. Njezina misija je bila uspješna, obišla je Zemlju 48 puta u malo manje od 3 dana.
2000. godine proglašena ženom stoljeća i jedan krater na mjesecu je nazvan po njoj.

# data[].attributes.attachment_caption
Margaret Hamilton na slici stoji kraj hrpe papira na kojima je njezin tim ručno napisao kod za letenje u programu Apollo 11 

# data[].attributes.body
Looking back, we were the luckiest people in the world.

Software eventually and necessarily gained the same respect as any other discipline.

Margaret Heafield Hamilton diplomirala je matematiku i to joj je bio primarni interes, ali zaposlila se kao programerka u NASA-inu Apollo svemirskom programu.
Ona je odgovorna za softver za letenje u programu Apollo 11 koji je 1969. godine Neila Armstronga odveo na Mjesec pa je svi pamte kao poznatu informatičarku koja je koristila asemblerskom jezik i softversko inženjerstvo za svoj rad.

# data[].attributes.body
"Niti jedna odvjetnička tvrtka u cijelom gradu New Yorku nije me htjela zaposliti. Bola sam oči po tri osnove: bila sam Židovka, žena i majka."

Ruth Bader Ginsburg bila je američka odvjetnica i pravnica te bila prva Židovka i druga žena koja je služila na Vrhovnom sudu Sjedinjenih Država od 1993. do njezine smrti 2020. Nominirao ju je predsjednik Bill Clinton.

Ginsburg je s velikim poteškoćama došla do svog statusa. Dok je bia trudna, degradirali su je na poslu jer je diskriminacija trudnica bila legalna u 1950-ima.

1956. Ginsburg je postala jedna od devet žena primljenih na Harvardski pravni fakultet u generaciji od oko 500 studenata. Nakon što je diplomirala kao jedna od najboljih u generaciji, Ginsburg nije dobila niti jednu ponudu za posao nakon završetka studija.

Posvetila se projektu proučavanja građanskog postupka u Švedskoj prije nego što je postala profesorica na pravnom fakultetu Rutgers, gdje je predavala neke od prvih kolegija o ženama i pravu.

Godine 1971. godine Ginsburg je pred Vrhovnim sudom iznijela svoj prvi uspješan argument u predmetu koji se bavio time mogu li muškarci automatski imati prednost nad ženama kao izvršitelji oporuka.

Sud se složio s Ginsburg, što je prvi put da je Vrhovni sud ukinuo zakon zbog diskriminacije na temelju spola.

# data[].attributes.body
“Nemam tešku narav, samo imam brzi jezik.”
“Saznat ćeš tko su ti pravi prijatelji kad si upleten u skandal.”
“Uspjeh je najbolji dezodorans.”

Elizabeth je bila britansko-američka glumica, dvostruka dobitnica Oscara. Glumila je u više od 50 filmova. Jedni od poznatijih su Kleopatra, Kremenko, Mjesto pod Suncem...

# data[].attributes.attachment_caption
Blaženka Despot, hrvatski filozof, socijalistički feminist i sociolog

# data[].attributes.body
Blaženka Despot bila je hrvatski filozof, socijalistički feminist i sociolog. Bila je samosvojna filozofska i misaona figura najturbulentnije je i najznačajnije vrijeme u razvoju hrvatske filozofije u novijoj povijesti. Bavila se društvenim i filozofskim pitanjima i problematikom, pri čemu je znatno zastupala i “žensku problematiku” u društvu. Tema njezina teorijskog, ali i praktičnog djelovanja, bio je i feminizam. Jedna je od pokretačica sekcije “Žena i društvo” u sklopu Sociološkog društva Hrvatske. Slijedeći svjetske trendove teorije i filozofije feminizma, postavila je temelje feminističke filozofije u Hrvatskoj.

# data[].attributes.body
"Ja odoh, fotografije ostaju..."

Mariju Braut često se naziva prvom damom hrvatske fotografije. Svoje je fotografije prvi put izložila 1969. s Petrom Dapcem u Galeriji Studentskog centra u Zagrebu, a do danas je snimila brojne cikluse fotografija. Među njima posebno mjesto zauzima ciklus Zagreb i Zagrepčani, kojim se Marija Braut potvrdila kao nasljednica ‘zagrebačke škole’ fotografije koja se afirmirala tridesetih godina 20. stoljeća.

# data[].attributes.body
"Bez obzira na to što nemamo tehnologiju ili vještinu za davanje anestezije, vjerujem da je (to) dio informiranog pristanka."

Florence Howe s nadimkom "Elizabeth Cady Stanton ženskih studija", Howe je počeo predavati predmet prije nego što je postao glavni ili čak imao ime.

Rođena u Brooklynu 1929., Howe je upoznala feminizam kada je sudjelovala u pokretima za građanska prava i antiratnim pokretima 1960-ih.Za to vrijeme, Howe je javno odbio platiti porez na dohodak u znak protesta protiv rata u Vijetnamu i predavao je u školi slobode u Mississippiju kao dio napora da se zatvori jaz u obrazovnim mogućnostima za crnu djecu. Postoji nekoliko žena iz drugog vala feminizma čija se imena ističu, poput Glorije Steinem i Betty Friedan.Ali jeste li čuli za Florence Howe?S nadimkom "Elizabeth Cady Stanton ženskih studija", Howe je počeo predavati predmet prije nego što je postao glavni ili čak imao ime.

Rođena u Brooklynu 1929., Howe je upoznala feminizam kada je sudjelovala u pokretima za građanska prava i antiratnim pokretima 1960-ih.Za to vrijeme, Howe je javno odbio platiti porez na dohodak u znak protesta protiv rata u Vijetnamu i predavao je u školi slobode u Mississippiju kao dio napora da se zatvori jaz u obrazovnim mogućnostima za crnu djecu.

# data[].attributes.body
"Najvažnije je uživati u životu i biti sretan - to je jedino bitno."

Audrey Hepburn bila je filmska i kazališna glumica nagrađena Oscarom za film Doručak kod  Tiffanyja.

# data[].attributes.body
"Prvi put kada se udate za ljubav, drugi za novac, a treći za druženje."

Jacqueline Bouvier Kennedy Onassis, američka prva dama, potomkinja bogate američke obitelji francuskog podrijetla. U mladosti je bila novinarka i urednica Washington Times Heralda.

Poznata je kao supruga 35. predsjednika Johna F. Kennedya i prva dama Sjedinjenih Američkih Država od 20. siječnja 1961. do 22. studenog 1963. godine.

Poslije suprugove pogiblje u atentatu u Dallasu 1963., udala se za grčkog brodovlasnika Aristotelesa Onassisa.

# data[].attributes.body
“Kako je divno što nitko ne treba čekati niti jedan trenutak prije nego što počne poboljšavati svijet.”
“Unatoč svemu, vjerujem da su ljudi stvarno dobri u srcu.”

Anne Frank bila je nizozemska tinejdžerka i jedna od najpoznatijih židovskih žrtava holokausta, a postala je slavna po svom dnevniku u kojem je svjedočila o osobnoj drami koju je proživjela njezina obitelj u tajnom skrovištu. Nakon što su ih 1944. našli pripadnici Gestapa, Anina obitelj je poslana u koncentracijski logor, gdje su svi, osim oca, preminuli. Anin je dnevnik nađen godinama nakon toga i do danas je svjetski bestseller.

Dnevnik Anne Frank preveden je na gotovo 70 jezika i intiman je prikaz jednog od najnehumanijih trenutaka u povijesti te nas može educirati o univerzalnim ljudskim kvalitetama emocija, strasti, ljubavi, nade, želje, straha i snagu.

# data[].attributes.body
Maya Angelou bila je američka pjesnikinja, memoaristkinja i aktivistica za građanska prava. Objavila je sedam autobiografija, tri knjige eseja, nekoliko knjiga poezije, a zaslužna je za popis predstava, filmova i televizijskih emisija u rasponu od 50 godina.

Postala je pjesnikinja i spisateljica nakon niza neobičnih poslova tijekom svoje mladosti. Među njima su bili kuhar, seksualni djelatnik, izvođač u noćnom klubu, Porgy i Bess, koordinator konferencije južnog kršćanskog vodstva i dopisnik u Egiptu i Gani tijekom dekolonizacije Afrike.

Godine 1982. imenovana je prvom Reynoldsovom profesoricom američkih studija na Sveučilištu Wake Forest u Winston-Salemu u Sjevernoj Karolini.

Bila je aktivna u Pokretu za građanska prava i radila s Martinom Lutherom Kingom Jr. i Malcolmom X. Umrla je 28.05.2014.

# data[].attributes.body
Milka Babović bila je cijenjena televizijska novinarka koja je prije novinarske karijere bila jedna od najboljih hrvatskih atletičarki. Nekadašnja prvakinja Jugoslavije na kratkim stazama bila je prva urednica sportske redakcije Televizije Zagreb, te sportska komentatorica koju su jednako cijenili i publika i kolege. Dobitnica je priznanja ‘Milan Grlović’ za doprinos u radu Hrvatskog novinarskog društva, a nekoliko je  puta proglašavana najboljom sportašicom u bivšoj Jugoslaviji.

# data[].attributes.body
Treća generacija japanske Amerikanke Patsy Mink odrasla je na havajskom otoku Maui. Profesorica svoje srednje škole, Mink je na kraju otišla studirati na Sveučilište u Nebraski prije nego što ju je bolest natjerala da nastavi školovanje kod kuće.Prijavila se na desetke medicinskih fakulteta - svi su je odbili.Ali to je ne bi spriječilo u veličini.Umjesto toga odlučila se baviti pravom, a 1948. pohađala je Pravni fakultet Sveučilišta u Chicagu.

Nažalost, 1951. zbog statusa udane Azijke nije mogla pronaći posao. Čak joj je odbijeno pravo polaganja pravosudnog ispita na Havajima, jer je udajom izgubila teritorijalno prebivalište.Osporila je ovaj seksistički statut, i premda je mogla prihvatiti i proći odvjetničku komoru, našla je posao tek nakon što je započela vlastitu praksu 1953. Bila je odlučna pronaći način da ukine diskriminatorne običaje i kandidirala se za mjesto u SAD-u Zastupnički dom 1964. godine.

# data[].attributes.body
“Tuga je cijena koju plaćamo za ljubav.”

Elizabeta II.  kraljica je Ujedinjenog Kraljevstva, ujedno je najdugovječnija vladarica u povijesti jer je svoju titulu zadržala punih 70 godina.
Ona s dostojanstvom i ustrajnošću prevladava sve krize, političke i obiteljske.

# data[].attributes.body
"Bila sam ili hrabra ili nepromišljena, ili bezobrazna, zovi to kako hoćeš, samo sam voljela ići punom brzinom"

Maria Teresa de Filippis je prva žena koja je ikada sudjelovala na utrci Formule 1. Bila je uspješna vozačica različitih serija utrkivanja u Italiji, a uz podršku peterostrukog svjetskog prvaka, Juana Manuela Fangia, dospjela je i u Formulu 1.

# data[].attributes.attachment_caption
Ovo je slika slikana za naslovnicu časopisa "Movie Life"

# data[].attributes.body
“A girl doesn't need anyone who doesn't need her."

Marilyn Monroe je bila  američka filmska glumica, pjevačica, model i pop-ikona i dobitnica Zlatnoga globusa za najbolju glavnu glumicu. Bila je poznata po svojim komičarskim vještinama pa je postala jedna od najvećih filmskih zvijezda pedesetih i ranih šezdesetih godina 20. stoljeća te kulturna i modna ikona. Potkraj karijere okrenula se ozbiljnijim ulogama.

# data[].attributes.body
" sloboda izbora nešto je što uzimamo zdravo za gotovo, sve dok nam netko ne pokuša oduzeti."

Prva premijerka u povijesti Velike Britanije, Margaret Thatcher, svojim je djelovanjem obilježila čitavo desetljeće. Željezna Lady bila je prepoznatljiva po svojim strogim uvjerenjima od kojih nije odstupala, kao i vjerovanja u slobodno tržište kapitala. Danas je simbol najvećeg političkog uspjeha i priznanja koje je jedna žena zaslužila.

# data[].attributes.attachment_caption
Shirley Chislom bila je Američka političarka, učiteljica i autoeica.

# data[].attributes.body
"Ogromne količine talenta izgubljene su za naše društvo jer taj talent nosi suknju."

“Prije Hillary Clinton bila je Shirley Chisholm”, stoji u naslovu članka na BBC-u. Kao prva crnkinja koja se kandidirala za predsjednicu jedne velike političke stranke, Shirley Chisholm je nesumnjivo revolucionarna.Zašto Chisholma nema u našim udžbenicima povijesti?

U siječnju 1972. Chisholm je objavila svoju predsjedničku kandidaturu.Iako je njezina kampanja bila kratka, i dalje je značajna.A njezina predsjednička kampanja nije bila jedina prva Chisholmova - bila je i prva afroamerička kongresnica.

Chisholm je rođena u Brooklynu, New York, 1924. Dok je radila u skrbi za djecu, zainteresirala se za politiku, služeći u skupštini države New York, a zatim je postala prva afroamerička kongresnica 1968. Nepotrebno je reći da je tijekom svog mandata u Kongresu , Chisholm je razbila mnoge staklene stropove: borila se za siromašne i manjine, gurajući naprijed prijedlog zakona o beneficijama domaćim radnicima, zalažući se za bolji pristup obrazovanju i boreći se za prava imigranata.

Tada je odlučila probiti najveće granice kandidirajući se za predsjednicu."Utjecala sam se jer je većina ljudi mislila da zemlja nije spremna za crnog kandidata, nije spremna za kandidata za ženu. Jednog dana, 1972. je došlo vrijeme da to jednog dana dođe", rekla je tada intervjueru.Njezin slogan "Nekupovano i bez šefa" ostao je legendaran do danas.

# data[].attributes.body
˝Želja da se borimo za slobodu jača je od straha˝

Claudia Ruggerini bila je talijanska partizanka, aktivistica, liječnica i neuropsihijatar. Tijekom Drugog svjetskog rata pridružila se Talijanskoj komunističkoj partiji da bi u srpnju 1943. svrgnula vladu Benita Mussolinija.

# data[].attributes.body
''When I walk between the rain drops, I never get wet.' Taken from ENEMY WITHIN, due out next year''

Poput mnogih današnjih top 40 radijskih hitova, pjesme na vrhu ljestvica iz 1940-ih i 50-ih nisu napisali izvođači, već manje poznati tekstopisci koji su djelovali iza zavjese.Jedna od tih starih autorica pjesama je Rose Marie McCoy.

S 19 godina McCoy se preselila iz Arkansasa u New York kako bi ostvarila svoj san da postane pjevačica.Bila je doista nadarena pjevačica, ali kasnih 40-ih odlučila se baviti svojim pravim pozivom, pisanjem pjesama.Njezinu pjesmu “Tryin' to Get to You” izveo je Elvis Presley na svom debitantskom albumu i popela se na vrh ljestvice.

Kao Afroamerikanka koja je živjela 1960-ih, McCoy je postigla izvanredan podvig kada je dobila privatni ured u zgradi Brill, centru za pisanje pjesama tog vremena.

# data[].attributes.attachment_caption
Lidija Colombo, konstruktorica prvog lasera

# data[].attributes.body
Lidija Colombo bila je nagrađivana hrvatska matematičarka i fizičarka. Postala je javnosti poznata po tome što je 1966. godine konstruirala prvi laser u bivšoj SFRJ.
Sedamdesetih je godina osnovala i vodila Laboratorij za molekulsku fiziku, koji je u to vrijeme, prema svemu, bio usporediv s istovjetnim europskim laboratorijima. Bavila se strukturom materije, molekularnom fizikom, spektroskopijom, osobito vibracijskom spektroskopijom.

# data[].attributes.headline
Marie Christine Chilver - agentica Fifi  (1920.- 2007.)

# data[].attributes.subject
Marie Christine Chilver - agentica Fifi  (1920.- 2007.)

# data[].attributes.body
britanska tajna agentica radila kao špijunka za vrijeme 2. svjetskog rata. Nakon rata otvorila sklonište za napuštene životinje.

# data[].attributes.body
„Ne bih mijenjala svoj život jer sam uvijek bila sretna kad sam nešto stvarala. Bila sam nemirna duha, voljela sam puno učiti, čitati, proučavati neke stvari koje nisu bile u mome fahu, pa i po cijenu nespavanja.“

Zlata Bartl je kemičarka koja je izumila vegetu 1959. godine.

# data[].attributes.body
“Želimo raspravljati o strukturi soli nukleinske kiseline deoksiriboze. (D.N.A.). Ova struktura ima nove značajke koje su od značajnog biološkog interesa."

Rosalind Franklin bila je engleska kemičarka i kristalografkinja rendgenskih zraka čiji je rad bio središnji za razumijevanje molekularne strukture DNK (deoksiribonukleinska kiselina), RNA (ribonukleinska kiselina), virusa, ugljena i grafita. Iako su njezini radovi na ugljenu i virusima bili cijenjeni još za života, njezin doprinos otkriću strukture DNK bio je uvelike neprepoznat tijekom njezina života, zbog čega je na različite načine nazivana "pogrešnom heroinom".

# data[].attributes.body
Bila je američka matematičarka poznata po svojim doprinosima u području teorije izračunljivosti i teorije računske složenosti — ponajviše u problemima odlučivanja . Njezin rad na Hilbertovom desetom problemu koji traži algoritam za određivanje ima li diofantova jednadžba rješenja u cijelim brojevima odigrao je presudnu ulogu u njegovom konačnom rješenju. Njezina disertacija je pokazala da je teorija racionalnih brojeva neodlučiv problem , pokazujući da se elementarna teorija brojeva može definirati u terminima racionalnih brojeva.

# data[].attributes.body
"Ne može se ništa ostvariti bez fanatizma"

María Eva Duarte de Perón  poznatija pod nadimkom Evita, bila je druga žena argentinskog predsjednika Juana Dominga Perona i prva dama Argentine od 1946. do smrti 1952.
Bila je nadaleko voljena od strane običnih ljudi Argentine. Neumorno je vodila kampanju i za siromašne i za proširenje prava žena. Umrla je sa samo 32 godine.

# data[].attributes.body
„Ljudi imaju naviku zaboravljati svoje dužnosti , ali se sjećaju svojih prava.“

Prvoj i jedinoj indijskoj premijerki svijet politike bio je predodređen od malih nogu budući da se njezin otac Jawaharlal Nehru intenzivno bavio politikom te obnašao ulogu premijera. Već s 12 godina kreće u borbu za osamostaljenje Indije kroz Vanar Sena grupu koja je prihvaćala mlade revolucionare koji bi kroz demonstracije prenašali poruke za koje su se zalagali.

# data[].attributes.attachment_caption
Mia Čorak Slavenska - prva hrvatska primabalerina

# data[].attributes.body
Bila je prva hrvatska plesačica koja je nosila naslov primabalerina, kada je potpisala ugovor s HNK za sezonu 1934/35. Za vrijeme trajanja Olimpijskih igara u Berlinu 1936. godine, sudjeluje na Plesnoj olimpijadi i postiže svoj najveći uspjeh do tada, osvajajući prvu nagradu. Krajem tridesetih odlazi iz Hrvatske i postiže veliku svjetsku popularnost i zavidnu karijeru. Mia se okušala i na filmu Smrt labuda, koji je osvojio prvu nagradu na natjecanju umjetničkog filma u Parizu. Mia Čorak Slavenska je jedna od najznačajnijih umjetničkih ličnosti 20. stoljeća.

# data[].attributes.body
“You can’t copy anybody and end with anything. "

Billie Holiday američka jazz pjevačica. S obzirom na titulu "Prva dama bluesa", Billie Holiday se smatra najvećom i najizrazitijom jazz pjevačicom svih vremena. Glas joj se kretao svojim emocionalnim intenzitetom i potresnošću. Unatoč tome što je umrla u dobi od samo 44 godine, Billie Holiday pomogla je definirati eru jazza, a njezine se snimke i danas naširoko prodaju.

# data[].attributes.body
"All creative people want to do the unexpected." - Hedy Lamarr

Hedy Lamarr bila je briljantna holivudska glumica poznata po svojoj ljepoti. Najveći komercijalni uspjeh postigla je ulogom u filmu Samson i Dalila. Nakon udaje za bogata bečkog industrijalca Fritza Mandla, nije snimala nove filmove.
Hedy Lamarr bila je i iznimno pametna i domišljata te je kao protivnica nacističke Njemačke 1942., za vrijeme Drugog svjetskog rata, osmislila i patentirala izmjenu radiofrekvencije kako bi nacisti teže ometali radiokomunikaciju saveznika. Iako njen izum nije iskorišten u ratnom razdoblju ta se tehnologija danas koristi kao temelj modernim bežičnim tehnologijama Wi-Fi, GPS i Bluetooth. Premda za života nije dobila zaradu i zahvalu za svoj izum, smatra se velika inovatorica u području bežičnih komunikacija, pa se međunarodni Dan izumitelja slavi 9. studenoga, na njezin rođendan.

# data[].attributes.body
"Vjerujem da postoji samo jedna rasa - ljudska rasa."
"Umorna sam od toga da me tretiraju kao građanina drugog reda.
“Prije sam dala svoje mjesto, ali danas sam bila posebno umorna."

Rosa Parks Postala je poznata kada je 1. prosinca 1955. godine na zahtjev vozača autobusa odbila ustupiti svoje mjesto bijelom putniku. Uloga Rose Parks u američkoj povijesti priskrbila joj je status ikone u američkoj kulturi, a njezini su postupci dali legalitet pokretu za ljudska prava širom svijeta.

Umrla je u svom stanu 24. listopada 2005. u 92. godini života.

Izvor: https://hr.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks

# data[].attributes.attachment_caption
Katarina Matanović, prva hrvatska pilotkinja i padobranka

# data[].attributes.body
Katarina Matanović Kulenović bila je prva hrvatska pilotkinja i padobranka. Od 1935. postala je članica zagrebačkog aero-kluba a već 1936. dobiva dozvolu športskog pilota.
1938. na letilištu u Zemunu postaje prva žena u Istočnoj Europi koja je skočila s padobranom.
Ohrabrena svojim uspjesima u aeroklubu osniva "žensku sekciju" Aerokluba Zagreb i već 29. siječnja 1939. godine organizira veliki ženski aeromiting. Za aeromiting je bila organizirana nagradna igra isključivo za žene, a kao glavna nagrada bio je panoramski let nad Zagrebom.
U sastavu zrakoplovstva NDH bila je od 1943. godine s činom poručnika. Uz prijevoz vojne pošte bila je i osobna pilotkinja tadašnjeg ministra oružanih snaga Ante Vokića.
Dana 26. svibnja 1998. godine Katarina Matanović-Kulenović odlikovana je s Redom Danice hrvatske s likom Franje Bučara - za osobite zasluge u športu.

# data[].attributes.body
Američka glumica. Ikonična figura filma dvadesetog stoljeća, Katharine Hepburn osvojila je četiri Oscara i dobila više od dvanaest nominacija za Oscara. Njezin stil života bio je nekonvencionalan za to vrijeme, a svojom glumom i životom pomogla je redefinirati tradicionalne poglede na uloge žena u društvu.

# data[].attributes.attachment_caption
časna sestra Mary Kenneth Keller uz računala svog vremena

# data[].attributes.body
"Imamo eksploziju informacija, ali je činjenica da informacije nisu korisne ukoliko nisu dostupne."
“We’re having an information explosion, among others and it’s certainly obvious that information is of no use unless it’s available.”

Mary Kenneth Keller bila je američka rimokatolička redovnica, pedagog i pionir u računarstvu. Godine 1965. postala je prva žena koja je dobila doktorat iz računalnih znanosti (bila je blizu toga da bude prva osoba ikada, ali prvi čovjek koji je stekao diplomu iz računalnih znanosti, Irving C. Tang prihvatio je diplomu ranije, istog dana!)
Doktorat je radila na američkom Dartmouth College, gdje je unaprijedila programski jezik BASIC. Osnovala je i dvadeset godina upravljala odjelom informatike na koledžu Clarke.
Među prvima je predvidjela informacijsko doba i prepoznala značenje računala te poticala studente da ih koriste u svojim akademskim aktivnostima. Požrtvovno je radila želeći svima omogućiti pristup informacijama, a ne samo znanstvenicima iz toga polja. Pomogla je razviti kodirani jezik čime je kompjuter postao daleko pristupačniji za više ljudi. Računala su u potpunosti promijenila načine putem kojih svijet komunicira, a ova časna sestra je tome dala ogroman doprinos.

# data[].attributes.attachment_caption
Sveta Majka Terezija, rođ. Anjezë Gonxhe Bojaxhiu

# data[].attributes.body
"Molim Vas, izaberite put mira. ... U kratkom roku možda će biti pobjednika i pobijeđenih u ovom ratu kojeg se svi užasavamo. Ali to nikada ne može i nikada neće opravdati patnju, bol i gubitak ljudskih života koje će uzrokovati vaše oružje."

Sveta Majka Terezija bila je katolička redovnica albanskoga podrijetla te indijskog državljanstva.

Osnovala je katoličku redovničku zajednicu Misionarke ljubavi u indijskoj Kalkuti 1950. godine. Preko 45 godina služila je siromašnima, bolesnima, siročadi i umirućima.

Od 1970. godine, međunarodno je prepoznata kao humanitarka i pomoćnica siromašnih i nemoćnih. Dobitnica je Nobelove nagrade za mir 1979., te mnogih drugih međunarodnih nagrada.

U Vatikanu papa Ivan Pavao II. proglasio je Majku Tereziju blaženom 2003. godine, a papa Franjo ju je 2016. proglasio svetom.

# data[].attributes.attachment_caption
Dorothy Mary Crowfoot Hodgkin, biokemičarka

# data[].attributes.body
“I was captured for life by chemistry and by crystals.”
“Za život su me zarobili kemija i kristali.”

Dorothy Mary Crowfoot Hodgkin bila je britanska kemičarka dobitnica Nobelove nagrade koja je unaprijedila tehniku ​​rendgenske kristalografije kako bi odredila strukturu biomolekule.
Među njezinim najutjecajnijim otkrićima su potvrda strukture penicilina i strukturu vitamina B12, za koji je 1964. postala treća žena koja je dobila Nobelovu nagradu za kemiju. Hodgkin je također razjasnila strukturu inzulina 1969. Ova otkrića dovela su do značajnih poboljšanja u zdravstvenoj skrbi.  Izvanredna kemičarka, Dorothy je također posvetila velik dio svog života mirovnom pokretu i promicanju nuklearnog razoružanja.

# data[].attributes.body
''Everything that happened in this world have already happened in someone's mind.''

Astrid Anna Emilia rođ. Ericsson je bila švedska književnica za djecu. Djela su joj prevedena na gotovo 80 jezika, objavljena u više od sto zemalja što je nedvojbeno svrstava među najpopularnije pisce književnost za djecu. Odrasla je na imanju u južnoj švedskoj pokrajini Småland.
Prema mnogim njezinim djelima snimljeni su filmovi za djecu, a kasnije, iako se dugo tome protivila, i animirani filmovi.

Osim po svojim književnim djelima, Astrid Lindgren je poznata i kao aktivistica u borbi za prava djece i prava životinja. Zbog svoga zalaganja za pravdu, ravnopravnost i nenasilje za života je bila smatrana jednim od najvećih moralnih autoriteta u Švedskoj.
Podignut je njezin spomenik u Stockholmu.

# data[].attributes.body
“A child's world is fresh and new and beautiful, full or wonder and excitement."

Kada je morska biologinja Rachel Carson objavila Silent Spring 1962. godine, promijenila je način na koji razmišljamo o okolišu. Tijekom svog života, Carson je pokazala talent i za pisanje i za znanosti;izvorno je bila smjernica engleskog jezika na Pennsylvania College for Women prije nego što je prešla na biologiju, a nastavila je surađivati ​​u studentskim novinama tijekom svog preddiplomskog obrazovanja.Carson je 1932. godine magistrirao zoologiju na Sveučilištu Johns Hopkins i počeo raditi kao vodeni biolog u američkom Uredu za ribarstvo.Za svoju knjigu More oko nas iz 1951. zaradila je Nacionalnu nagradu za knjigu , aliTiho proljeće ju je pokrenulo u ulogu književne slavne osobe i reformatora.

# data[].attributes.body
"Ništa nije vrjednije od osmijeha. To je snaga da se smiješ i napustiš sebe, da budeš svjetlost. Tragedija je najgluplja stvar."

Magdalena Carmen Frida Kahlo y Calderón bila je meksička slikarica realizma, poznata je po svojim portretima, autoportretima i slikama prirode. Njene slike često su imale čvrste autobiografske elemente pomješane s realizmom i fantastikom. Godine 1926. je nacrtala svoj prvi portret, ukupno je naslikala oko 200 slika, skica i crteža. Od kojih su bile 143 slike i 55 autoportreta.

Frida Kahlo postala je zaštitno lice magičnog realizma i surealizma u umjetnosti. Nezaobilazna je figura internacionalne pop kulture. Za njezin lik i djelo znaju i oni koji nisu upućeni u likovnu umjetnost i ne znaju detalje života ekscentrične slikarice koja je zadužila svjetsku umjetnost.
Njezina djela ‘vrište’ dovoljno o njezinom tragičnom životu da svatko poželi znati njezinu priču.

Inspirirala je brojne feminističke studije i nadahnula umjetnice diljem svijeta. No, snaga njezinih djela i karaktera leži upravo u njezinoj umjetnosti koja progovara o pobačajima, raspadnutom ljubavnom životu i konstantnoj fizičkoj i psihičkoj boli kojom i danas inspirira generacije i generacije umjetnika i publike.
Njezini radovi mogu se razgledati na Google Arts & Culture.

# data[].attributes.body
"Nedovoljno je planirati samo prošlost, a plan se mora ispitati u svjetlu 'svih mogućih budućih događaja.' "

Grace Hopper bila je jedna od prvih programera Harvard Mark računala te je izumila jedan od prvih linkera. Doktorirala matematiku na Sveučilištu Yale te je bila profesorica matematike na Vassar College-u. Pokušala  se prijaviti u mornaricu za vrijeme Drugog svjetskog rata, ali je odbijena te se umjesto toga pridružila mornaričkim rezervama. Svoju računalnu karijeru započela je 1944. godine kada je radila u Harvard Mark I timu. Godine 1949. Eckert–Mauchly Computer Corporation gdje je razvijala UNIVAC računalo. Idućih godina je razvijala programske jezike na engleskom jeziku. Godine 1991. je dobila Nacionalnu medalju za tehnologiju, a predsjednik Obama ju je 2016. godine odlikovao Predsjedničkom medaljom slobode .

# data[].attributes.body
"All my life, I have maintained that the people of the world can learn to live together in peace if they are not brought up in prejudice."

"Još uvijek vidim sebe kako stojim na zapadnoj obali Mississippija i gledam u istočni St. Louis i promatram sjaj zapaljenih crnačkih domova kako osvjetljava nebo. Mi djeca stajali smo skupljeni zajedno u zbunjenosti... nasmrt preplašeni s krici crnačkih obitelji koje trče preko ovog mosta bez ičega osim onog što su imali na leđima kao svoje svjetovne stvari... Tako sam s ovom vizijom trčao i trčao i trčao..."

Freda Josephine McDonald (njeno pravo ime), bila je francuska zabavljačica rođena u Americi.

Ernest Hemingway, nazvao ju je ‘najsenzacionalnijom ženom koju je ikad vidio.’  Ipak, usprkos svojoj popularnosti i slavi, borba Rose Parks bila je i njezina. Kada se vratila u Ameriku pedesetih godina, odbijeno joj je rezerviranje u 36 hotela. Odvela je svoju bitku u klubove kabarea, odbijajući se baviti rasno-segregiranom publikom (unatoč ponudi od 10.000 dolara u Miami klubu). Čak ni prijeteći pozivi nisu uplašili. Godine 1963. stajala je uz Martina Luthera Kinga u ožujku u Washingtonu. Tamo je bila jedina službena govornica.

Zadnji put nastupila u Bobinu 1975. slaveći 50 godina od prvog nastupa. Umrla je par dana kasnije u snu od moždanog krvarenja. Pokopana je u Monte Carlu.