# data[].attributes.body
Martí - Lian - Hugo

# data[].attributes.headline
Les conseqüències de la Guerra Civil per a la població civil (Felipe, Juan José i Nadia)

# data[].attributes.subject
Les conseqüències de la Guerra Civil per a la població civil (Felipe, Juan José i Nadia)

# data[].attributes.body
(Pol,Adrià,Celia)

# data[].attributes.body
· Les dificultats a la vida quotidiana

· Les normes imposes per el règim

· La educació

· El estat de les dones

· La resposta al franquisme

· La cultura artística i cinematogràfica

# data[].attributes.headline
Les conseqüències de la Guerra Civil per a la població civil - Introducció al context 

# data[].attributes.subject
Les conseqüències de la Guerra Civil per a la població civil - Introducció al context 

# data[].attributes.body
La guerra civil no només va provocar violència al camp de batalla, sinó als carrers de la ciutat. Els nacionalistes van incloure monarquistes ultra reaccionaris i feixistes, conservadors tradicionals, que consideaven els partidaris de la República "ateus bolxevics" (comunistes) que havien de ser eradicats per tal de crear una nova Espanya.r

# data[].attributes.headline
Les Brigades Internacionals i el suport internacional (Arnau, Jamili, José)

# data[].attributes.subject
Les Brigades Internacionals i el suport internacional (Arnau, Jamili, José)

# data[].attributes.body
El règim franquista va imposar moltes normes a la societat, entre elles estan les següents:

· Una llei que prohibia o sancionava la conducta considerada immoral com ara homosexualitat, prostitució, vandalisme i drogues

· S’atorgava el poder i les funcions del govern a Franco

· Llei de successió: declara a Espanya com un estat catòlic, social i representatiu

# data[].attributes.attachment_link.title
Taller del Patronato de Protección a la Mujer (Archivo Histórico de la Junta de Andalucía)(1)lkkkkkkkkkkkk

# data[].attributes.headline
La repressió durant el franquisme: Marc, Gabriel, Silvana

# data[].attributes.subject
La repressió durant el franquisme: Marc, Gabriel, Silvana

# data[].attributes.body
La Republicà i com va començar la repressió

La repressió franquista es refereix al llarg procés de violència física, econòmica, política i cultural que van patir durant la Guerra Civil Espanyola els partidaris del bàndol republicà a la zona revoltada, i durant la postguerra i el règim de Franco els perdedors de la Guerra Civil. Els republicans eren els qui els donaven suport a o els podien donar suport, els que eren denunciats com a antifranquistes, així com posteriorment els membres d'organitzacions polítiques, sindicals i en general els que no estaven d'acord amb l'existència de la dictadura franquista, manifestaven la seva oposició a aquesta i els qui constituïen o podien constituir un perill per al règim.

En el líder acte de Franco es van establir una dictadura i la gent complia perquè hi havia les mecàniques de repressió (quan feies una cosa fora de lloc durant la dictadura et castigaven). Com alguns exemples del que et feien era: violència física, els afusellaven, treballs forçats, desterrament o exili per sempre. També es va censurar la premsa i els mitjans de comunicació com la premsa, si volien posar una cosa no podia ser contra el franquisme si no s'aplicaria les mecàniques de repressió, també si hi havia pel·lícules també les censuraven, però la censura més important va ser la censura de les llengües l’euskera el català i el basc van ser excloses.

Les institucions que van fer el treball de la repressió va ser la policia, el tribunal, l'exèrcit i els sistemes de presons, les formes de violències que hi havia són l'abús sexual dels nens, la violència domestica l'agressió sexual i l'assetjament, uns dels més famosos van ser els afusellaments, solien ser afusellaments en cases o públicament en places dels pobles. També els soldats de part del Caudillo van utilitzar la tortura en contra de soldats i alts comandaments per treure informació de posició o altres tipus

només finalitzada la guerra civil la precarietat econòmica d'Espanya és evident a causa del setge internacional són anys d'eustaquià i de por a la repressària política dels facistes la censura contra els escriptors que s'han exiliat constantment prohibint-se també la lectura que aquells autors pel règim

L'article 3 de la Constitució Espanyola reconeix que la riquesa de les diferents modalitats lingüístiques d'Espanya és un patrimoni cultural que serà objecte de respecte i protecció especial, alhora que estableix que el castellà o espanyol és la llengua oficial de l'Estat i que tots els espanyols tenen el deure de conèixer-lo i el dret a fer-lo servir.

# data[].attributes.body
L'objectiu era anar a altres països a ajudar als antifeixistes/republicans a la guerra.

La causa que va portar la creació de les Brigades internacionals, va ser, el creixement de el feixisme a Espanya. Perquè a altres llocs de Europa també estaven en guerra, com a Alemania, Hitler. Llavors quan va aparèixer la guerra civil a Espanya, es van crear les Brigades Internacional.

Les Brigades Internacionals es van organitzar sota la supervisió del Comintern, que es com una organització per els comunistes, que va coordinar el reclutament de voluntaris antifeixistes de tot el món. Els voluntaris es van agrupar segons la seva llengua i país d'origen. Que els països amb més participació van ser França, Alemanya, Itàlia, el Regne Unit, els Estats Units i Polònia, etc..

# data[].attributes.body
↑ Bandera Segona República

1. Introducció:

Va ser el Règim Democràtic que va existir a Espanya entre el 14 d'abril del 1931, data de la seva proclamació, en substitució de la monarquia d'Alfons XIII, i l'1 d'abril del 1939, data del final de la Guerra Civil, que va donar pas a la dictadura franquista. La proclamació de la segona República es considera un esdeveniment crucial per entendre la història contemporània d'Espanya, ja que va suposar la fi de la monarquia borbònica i va posar de manifest l'existència de les “dues Espanyes socioeconòmiques”.

# data[].attributes.headline
Conseqüències immediates durant la guerra 

# data[].attributes.subject
Conseqüències immediates durant la guerra 

# data[].attributes.body
Els voluntaris de les Brigades Internacionals, formats per antifeixistes, socialistes i altres grups, van lluitar contra el feixisme a Europa durant els anys 1930, defensant la democràcia i els drets socials. Tot i viure experiències diverses, entre heroisme i desil·lusió, figures com Jose Ferrando Almela, "Pepe Mitger", van preservar els records d'aquesta intensa lluita malgrat les dificultats.

# data[].attributes.body
Les Brigades Internacionals van participar en diversos enfrontaments, com la batalla de Madrid l'any 1936, on van obtenir una victòria. També, un dels últims grans enfrontaments abans de la seva retirada va ser la batalla de Brunete l'any 1937, on, desgraciadament, van ser derrotades.

# data[].attributes.body
Retirada de les Brigades Internacionals, Les Brigades Internacionals van ser fonamentals durant la Guerra Civil Espanyola, però la seva retirada el 1938 va deixar la República debilitada, ja que va perdre el suport dels voluntaris estrangers. Això va contribuir a la derrota republicana davant les tropes franquistes, que comptaven amb l'ajuda d'Alemanya i Itàlia. El llegat de les Brigades Internacionals es manté com un símbol de solidaritat internacional i lluita per la llibertat. Són recordats per exposicions, homenatges i commemoracions que reconeixen el seu paper en la Guerra Civil i la lluita contra el feixisme.

# data[].attributes.headline
Gràfics amb el nombre de morts, ferits i desplaçats a causa de la guerra (Felipe)

# data[].attributes.subject
Gràfics amb el nombre de morts, ferits i desplaçats a causa de la guerra (Felipe)

# data[].attributes.headline
Estadístiques dels desplaçats i els refugiats (Felipe)

# data[].attributes.subject
Estadístiques dels desplaçats i els refugiats (Felipe)

# data[].attributes.body
Després de la Guerra Civil espanyola, la població civil va patir greus dificultats econòmiques.

# data[].attributes.body
La majoria de la població vivia en la pobresa, amb salaris baixos.

# data[].attributes.body
Després del cop militar contra la Segona República liderat per Franco a partir de l'any 1936, moltes persones que havien estat vinculades a Canàries amb les organitzacions obreres i republicanes de l'etapa anterior van sofrir una dura repressió política.

# data[].attributes.body
El racionament franquista va ser una regulació decretada en l'àmbit estatal que va estar en vigor des del novembre de 1939 i va durar fins a mitjans de la dècada de 1950 a tot Espanya a conseqüència de la postguerra civil espanyola i la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.headline
Escassetat alimentària i de productes bàsics

# data[].attributes.subject
Escassetat alimentària i de productes bàsics

# data[].attributes.body
Els productors agrícoles estaven obligats a lliurar la producció a un preu taxat i l'Administració era l'encarregada de fixar els preus dels productes. El resultat d'aquesta combinació va ser la manca d'aliments i queviures de primera necessitat, els quals se subministraven mitjançant les cartilles de racionament esmentades anteriorment.

# data[].attributes.body
La producció agrícola va disminuir significativament a causa de la destrucció de terres de cultiu i la manca de mà d’obra.

La indústria també va patir per la destrucció d’infraestructures, fàbriques i la manca de matèries primeres, portant a una economia estancada durant els anys de l’autarquia.

# data[].attributes.body
El mercat negre va tenir unes proporcions descomunals durant la postguerra espanyola. Els principals beneficiaris d'aquesta situació van ser els qui es van aprofitar de la misèria de la població.

# data[].attributes.body
En aquesta imatge podem observar a les germanes Carlota García del Real (esquerra) i a la Fernanda García del Real (dreta), que van viure separades a la guerra, cadascuna en un bàndol. A més, no estaven compromeses ni amb franquistes ni amb republicans.

Amb aquest exemple podem veure com la guerra va dividir famílies i comunitats, creant tensions i ressentiments que van durar dècades.

# data[].attributes.body
En aquest vídeo podem observar com era el fet de viure amb el franquisme sent una dona.

Els rols socials van canviar, especialment per a les dones, que van assumir noves responsabilitats tant a la llar com a la feina.

# data[].attributes.attachment_link.title
Así se representaba a la mujer en el No-do | Franco. La vida del dictador en color

# data[].attributes.body
En aquesta imatge podem veure dos exemples de víctimes de la Guerra Civil a Euskadi. A la dreta trobem la imatge de Felipe Dueñas i a l'esquerra la de Manuel Echave.

La guerra i les represàlies polítiques van ser les causes corresponents a les pèrdues.

# data[].attributes.body
La Guerra Civil Espanyola va començar després d'un cop d'estat el 18 de Juliol.

Els bàndols que formaven la guerra eren:

·El bàndol republicà

·El bàndol nacional (feixistes)

Aquest conflicte va tenir múltiples causes, però la principal causa va ser la gran divisió política i social que es vivia a Espanya.

# data[].attributes.body
(Pau Castell, Iker Ortiz i Hanna Pires)

# data[].attributes.body
SOCIALS:

Profunda desigualtat en Espanya, alguns sufrint miserables vides en el camp i la ciutat.

POLITIQUES:

Conflicte resultat per les ideologies polítiques.

Ambes part fent l'intent de millorar les condicions de vida pero fracasant.

ECONOMIQUES:

Alt index d'atur i numeroses vagues, causades pel sou minim dels treballadors.

# data[].attributes.body
BATALLA DE MADRID:

Octubre de 1936 - Març de 1939.

Intent de conquesta per part de Franco, respaldat pels tancs de les forces d'Itàlia i Alemanya.

Després del fracàs de la conquesta, Franco va ordenar bombardejar la ciutat.

Després de 3 anys, Madrid va caure davant els nacionalistes.

BATALLA DE L'EBRE:
Juliol - Novembre de 1938.

Una de les batalles mes sagnants.

Es va concentrar principalment en dos àrees de la part inferior de l’Ebre.

Va ser desastrós per la Segona República espanyola.

BATALLA DE TEROL:

Desembre de 1937 - Febrer de 1938

Un del episodis més durs, ambdues forces combatent en condicions extremes per al control de la ciutat de Terol, un punt estratègic a l'est d'Espanya.

# data[].attributes.body
Els militars van tenir un paper fonamental, juntament amb Franco i altres. Van ser els causants del cop d'estat, aixecant les armes per derrotar a la segona república.

# data[].attributes.body
La Segona República (1931-1936): Reformes socials i polítiques

# data[].attributes.body
↑ Guernica després dels bombardejos.

2. Context polític i social:

→El context social i polític era precari i inestable pel fet que no hi havia un govern estable a causa de que el govern que hi havia era provisional. En l'àmbit polític uns dels grans avanços va ser reconèixer el sufragi universal i la separació de poders. També es va proclamar la separació de l'església i l'estat. En aquell moment hi havia una gran confrontació entre l'esquerra i la dreta, i gràcies a això van sortir diversos moviments d'esquerra com el dels obrers.  En les escoles s’intentava donar la millor educació possible i assegurar la permanència de la república, mes a mes intentaven inculcar un pensament crític i científic. En aquells anys les dones van poder entrar a la política i es van incorporar a la vida social, també va haver-hi el sufragi universal fent que les dones poguessin votar. A més van fer la reforma agrària, una llei amb la qual el govern intentava aconseguir major igualtat entre sud i nord d'Espanya en l'àmbit econòmic.

# data[].attributes.body
↑ Manuel Azaña

3. Figures clau:

-Niceto Alcalá-Zamora: President de la República

-José Miajaç: President del consell nacional de defensa Cortes: Legislatura

-Manuel Azaña: Polític

-Largo Caballero: Sindicalista i Polític

- Quins papers jugaven els partits polítics i grups socials (republicans, anarquistes, comunistes, monàrquics, l'exèrcit)?

-Republicans: Necessitat de recuperar la dignitat d’una acció política basada en la radicalitat democràtica

-Anarquistes: Buscaven aconseguir l'emancipació de l'home que tota mena d'organització jeràrquica que limiti coactivament la llibertat de l'ésser humà.

-Comunistes: Era un sistema social sense classes amb una forma de propietat pública dels mitjans de producció i amb plena igualtat social de tots els membres de la societat.

-Monàrquics: Pot exercir la més alta representació de l'estat i arbitrar i moderar el funcionament de les seves instruccions.

L’exèrcit: Encarregada de la defensa nacional i el manteniment de l'ordre públic del territori espanyol

# data[].attributes.body
Les Brigades Internacionals van ser unitats militars a favor de la República i en contra dels militars del general Franco reforçats pels règims totalitaris d'Alemanya i Itàlia.

La URSS va brinda suport armamentistic i donacions econòmiques i Mèxic va rebre a molts del refugiats espanyols.

# data[].attributes.body
(Nahia, Miriam i Alex)

# data[].attributes.body
·Instauració del franquisme, la dictadura militar, nacionalista i catòlica de Franco

·Pèrdua de milers de vides, militars i civils per ambes parts

·Exili d'espanyols que van fugir del conflicte

--La URSS i Mèxic permeten l'entrada als espanyols y a França son encarcelats (i en la Segona Guerra Mundial traslladats a camps de concentració)--

·Destrucció i devastació d'Espanya en les edificacions i camps, afectant la produccio i suministre d'aliments

# data[].attributes.body
El movimient obrer va ser clave en la resistencia contra el franquisme, organizant xarxes clandestinas i protestas laborals. En la imatge es pot veure que els obrers estan manifestant, a l'any 1939

# data[].attributes.body
La propaganda va ser un moviment estratègic per als dos bàndols enfrontats.

Republicans:

Era leal a l'inici de la guerra, però poc a poc en va anant perdent poder.

Nacionalistes:

El van tenir pitjor a l'inici. Van haver d'enginyar-les per fer-ne front als republicans.

PINCIPALS FONTS DE PROPAGANDA:

·Periòdic

·Radio

·Cine

# data[].attributes.body
1 d'Abril de 1939

La guerra va acabar finalment quan Francisco Franco va declarar la victòria al bàndol nacional, establint la dictadura coneguda com el Franquisme. Va perdurar fins la mort de Franco, el 20 de novembre de 1975.

# data[].attributes.body
El poder que tenía franco es va fonamentar en el control de tots els ressorts de l'Estat.

Les corts franquistes no tenien iniciativa legislativa perquè Franco tenia el poder executiu en un govern altament centralitzat.

Va fer un règim molt personalista que no va sobreviure legalment a la mort del dictador.

Segons la prensa el rei Joan Carles va ser heredero polític de Franco, encarregat de comandar en l’estat.

Després de la mort de Franco, cosa que es va veure parcialment afectades per el   govern

# data[].attributes.body
El més destacat del perquè la guerra va esclatar va ser el maltracta als treballadors, tant pel treball com pel salari que rebien. Van acabar manifestant-se i això va donar un gran impacte.

La guerra es una de les accions mes sagnants que es poden fer per aconseguir poder i una de les pitjors solucions possibles.

A pesar de totes les guerres passades com aquesta, avui dia continuen havent-hi per tot el planeta. Això diu molt de com es la humanitat (en la seva majoria).

# data[].attributes.body
1. Mort de Franco (1975): Va iniciar formalment el procés de transició.

2. Elecció d'Adolfo Suárez (1976): Suárez, nomenat president, va liderar les reformes democràtiques.

3. Llei per a la Reforma Política (1976): Va desmantellar el règim franquista i va obrir el camí cap a la democràcia.

4. Eleccions generals (1977): Les primeres eleccions democràtiques van legitimar el procés.

5. Aprovació de la Constitució (1978): Va institucionalitzar la democràcia.

6. 23-F (1981): El cop d'estat fallit va consolidar definitivament el sistema democràtic.

Tot i la violència i tensió social, la transició va portar a Espanya cap a una democràcia estable.

# data[].attributes.body
La vida quotidiana era complicada durant el franquisme, aquests són els problemes principals :

· Escassetat d’aliments i productes bàsics.

· Limitacions a la llibertat individual i familiar, amb la imposició d’un codi moral i social

conservador.

· Por i terrorisme polític, amb grups d’extrema dreta i repressió estatal contra qualsevol

oposició.

· Control de l’educació i la cultura.

# data[].attributes.body
1. Violència i repressió: La violència política, amb més de dos-cents morts a mans de l'Estat i grups radicals, va crear un clima d'inseguretat. Les mobilitzacions socials van ser reprimides amb contundència.

2. Resistència de l’extrema dreta: Els sectors franquistes van utilitzar la violència per frenar la democratització, incloent atemptats i el cop d'estat fallit del 23-F (1981). L'exèrcit, en gran part franquista, va pressionar contra el procés democràtic.

3. Tensions regionals: Les demandes d'autonomia a Catalunya i el País Basc van generar conflictes amb l'Estat.

4. Impacte de la violència: La violència va complicar el procés de Transició i va amenaçar la consolidació de la democràcia, però els lideratges polítics van aconseguir navegar aquestes tensions.

Malgrat els obstacles, la col·laboració entre reformistes va facilitar l'establiment d'un sistema democràtic.

# data[].attributes.body
L´estat de benestar, promogut per Beveridge, garanteix serveis no rendibles per al benestar ciutadà.

Va sorgir a la Gran Bretanya i es va adoptar a Escandinàvia i als EUA El seu finançament prové d'impostos progressius, encara que enfronta qüestionaments per crisis econòmiques.

La Constitució Espanyola de 1978 no reserva cap paper a les llengües no castellanes a nivell estatal, i les relega a un paper secundari àdhuc als territoris on són pròpies, atès que es referma el castellà com a llengua oficial de tot l'Estat i s'obliga tots els espanyols a conèixer-la (art. 3.1).

# data[].attributes.body
Drets i llibertats

Durant la Transició Espanyola es van aprovar la Llei per a la Reforma Política (1976), una amnistia política (1977), es van legalitzar els partits i garantir els drets de reunió i associació.

Durant la Transició, es van garantir les llibertats individuals i els drets humans amb la Llei de Reforma Política (1976) i la Constitució de 1978

La legalització de partits polítics i sindicats durant la Transició va ser clau per a la democratització, permetent la pluralitat política i la participació de forces opositores

# data[].attributes.attachment_caption
Aquesta es una fotografia d'una classe en aquells temps.

# data[].attributes.body
En les escoles feien entrenament militar, prohibien la història d'algunes comunitats autònomes i els dialectes de les comunitats.

# data[].attributes.body
Durant la Transició, moviments com el feminisme i el moviment estudiantil van impulsar reformes socials. L'Estat del benestar, basat en Beveridge, va garantir serveis essencials, tot i les crisis econòmiques.

La Constitució de 1978 va establir una monarquia parlamentària, divisió de poders, drets fonamentals, descentralització territorial i el castellà com a llengua oficial, relegant les altres a un paper secundari.

# data[].attributes.body
Durant el règim franquista (1939-1975), la resistència es va manifestar de diverses maneres, tant en l'àmbit polític com social i cultural.

# data[].attributes.body
↑ Alejandro Lerroux

4. Conflictes i crisi:

→Tot va començar amb la dimissió de Manuel Azaña (el president), que  va presentar la seva dimissió i van convocar eleccions. En aquelles eleccions va sortir com a president Alejandro Lerroux del partit radical. Una de les seves primeres accions va ser iniciar un procés de desmantellament de l’obra reformista. Això va causar la radicalització de l’esquerra. En 1934 va haver-hi una remodelació del govern que va donar entrada a 3  ministres de la CEDA (La Confederació Espanyola de Dretes Autònomes). Això va causar diverses revoltes, principalment en Astúries i en Catalunya. Les revoltes van ser durament castigades i va haver-hi conseqüències. Després d'uns escàndols de corrupció en 1936 es van convocar eleccions de nou i va sortir guanyador el partit de centreesquerra Front Popular. Tot això va causar que poc després a causa de partits enfrontats i idees diferent va haver-hi un cop d'estat que conduiria a la guerra civil.

# data[].attributes.attachment_caption
Amunt podem trobar un anunci de l'època dient que la dona ha de satisfer totes les necessitats de l'home.

# data[].attributes.body
Les dones van ser molt afectades per l'època, van tornar a perdre els drets polítics (1939) que van guanyar el 1931 i foren excloses de la ciutadania civil i social, sent recloses en l'àmbit domèstic, sent sotmeses a la tutela de l'home.

# data[].attributes.body
4. Conflictes i crisi:

- Quins van ser els principals esdeveniments que van posar en crisi la Segona República? (Revoltes, la qüestió catalana, la crisi de 1934, Eleccions de 1936)

- Quins van ser els factors que van contribuir a la polarització política i social que va conduir a la Guerra Civil?

Tot va començar amb la dimissió de Manuel Azaña (el president), que  va presentar la seva dimissió i van convocar eleccions. En aquelles eleccions va sortir com a president Alejandro Lerroux del partit radical. Una de les seves primeres accions va ser iniciar un procés de desmantellament de l’obra reformista. Això va causar la radicalització de l’esquerra. En 1934 va haver-hi una remodelació del govern que va donar entrada a 3  ministres de la CEDA (La Confederació Espanyola de Dretes Autònomes). Això va causar diverses revoltes, principalment en Astúries i en Catalunya. Les revoltes van ser durament reprimides i va haver-hi conseqüències. Després d'uns escàndols de corrupció en 1936 es van convocar eleccions de nou i va sortir guanyador el partit de centreesquerra Front Popular. Tot això va causar que poc després a causa de partits enfrontats i idees diferent va haver-hi un cop d'estat que conduiria a la guerra civil.

# data[].attributes.body
↑ Proclamació de la república

5. Reflexió final:

→La importància de la segona república a Espanya erradica en què van néixer nous conceptes que al dia d'avui segueixen sent posats a punt com és la separació de poders. També van transcórrer diversos esdeveniments com les revoltes de 1934, les eleccions de 1936 entre altres coses que van fer que en l'esquerra i la dreta  acabessin molt enfrontades fent que posteriorment després d'un cop d'estat comencés la Guerra Civil Espanyola.

# data[].attributes.attachment_caption
A la imatge es pot veure les dones lluitant per sobreviure a l'entorn extremadament hostil i baixa qualitat de vida de l'època. 

# data[].attributes.body
Les persones van respondre de forma bastant diversa a la repressió :

Hi va haver una gran quantitat de moviments i organitzacions socials que es van oposar a les idees del franquisme que van lluitar pels drets laborals i polítics.

Molta gent es va mantenir en silenci, això segurament per por a les conseqüències de les seves accions.

I també va haver-hi persones que van cooperar o col·laborar amb el règim, participant en les repressions.

# data[].attributes.body
despres de la mort de franco  proclamació del rei Joan Carles I, les primeres eleccions democràtiques de 1977 i 1978 gracies a la mort de franco la  democràcia tornada a la casa dels habitants

# data[].attributes.body
Durant la Guerra Civil, la República va rebre ajuda d'altres països en forma d'armament i ajuda humanitària, com metges i aliments. L'Unió Soviètica va ser un dels principals proveïdors d'armes, mentre que Mèxic va oferir suport diplomàtic i material. També, les Brigades Internacionals van aportar suport moral i militar amb voluntaris de diversos països que lluitaven al costat de la República.

# data[].attributes.headline
Testimonis orals d'afectats per la guerra (Juan José)

# data[].attributes.subject
Testimonis orals d'afectats per la guerra (Juan José)

# data[].attributes.body
Les condicions laborals dels treballadors eren extremadament precàries, sobretot els primers anys posteriors a la Guerra Civil, salaris baixos, i famílies en situació de pobresa i amb condicions laborals insegures.

# data[].attributes.body
En l'era de Franco no pudien fer pel·lícules que mostres una mica de pell o fer qualsevol història que no sigui del règim per culpa de la censura.

# data[].attributes.body
Fonts d'informació i enllaços

La font de la pregunta 1 és:

→La Vanguardia

-Les fonts de les preguntes  2,4,5 és:

→ Aula de socials,

→ Museu de la història de Catalunya

→Fundació civisme

-La font d'informació de la pregunta 3 és:

→Wikipedia

Vídeo explicatiu:

→https://youtu.be/OZirgERQ2qc?si=dj_tLPHn3vsE0dyQ

# data[].attributes.body
Aquest exili permetrà establir xarxes de suport i coordinació entre les diferents forces de l'oposició, com els partits comunistes esmentats, socialistes i anarquistes que es van constituir per mantenir viva la resistència contra Franco. Els moviments de resistència antifranquista també van trobar suport a l’estranger, no només en forma d’expressions de solidaritat, sinó també de concessió de recursos i material financer. Encara es va poder violar la consciència sobre la repressió contra els grups franquistes.

# data[].attributes.body
Van patir represàlies brutals com ser executats, llançats a la presó, obligats a realitzar treballs forçats i torturats; Es promulguen càstigs psicològics, com ara mantenir el trasllat continu dels presos d'una presó a una altra, per aïllar-los de les seves famílies.

# data[].attributes.headline
Partits polítics i els sindicats en la lluita contra el règim

# data[].attributes.subject
Partits polítics i els sindicats en la lluita contra el règim

# data[].attributes.body
Els partits polítics i els sindicats van ser crucials en la lluita contra el règim franquista. Des de la clandestinitat, partits com el PCE i el PSOE van organitzar xarxes de resistència i propaganda

# data[].attributes.headline
guerrilla antifranquista en la resistència.

# data[].attributes.subject
guerrilla antifranquista en la resistència.

# data[].attributes.body
La guerrilla antifranquista, o maquis va lluitar contra el règim mitjançant sabotatges i emboscades especialment durant els anys 40.

# data[].attributes.headline
Quines obres o autors destacats van contribuir a la resistència cultural

# data[].attributes.subject
Quines obres o autors destacats van contribuir a la resistència cultural

# data[].attributes.body
Uns dels autors es deia Luis Buñel va ser exiliat però amb el seu cine va criticar la dictadura am pelicules com "Viridiana" i "el ángel exterminador". També hi habia una dona que es deia Matilde Landa que va ser una militant comunista que va ser la primera del comité comunista. Y Pablo Picasso un artista molt conegut que feia cuadres per representar el sofriment del poble amb la dictadura de Franco.

# data[].attributes.body
Durant la dictadura de Franco a Espanya, l'ETA es va establir el 1959 amb l'objectiu de aconseguir la llibertat i autonomia per al país basc, motivada per la frustració amb el Partit Nacionalista Basc.

# data[].attributes.body
Durant el franquisme, la religió, específicament el catolicisme, va tenir una influència molt forta en l'educació, sent considerada la religió oficial i obligatòria a tots els nivells educatius, cosa que va permetre a l'Església catòlica exercir un control directe sobre l'ensenyament moral i valors transmesos a les escoles, impregnant l'educació amb la seva doctrina i principis religiosos. L'Església va recuperar el protagonisme en l'educació que havia perdut amb la Segona República: la religió catòlica va tornar a ser una assignatura obligatòria a tots els nivells i la institució va tornar a exercir la inspecció moral de les escoles.

# data[].attributes.headline
Fotografies dels refugiats espanyols a França

# data[].attributes.subject
Fotografies dels refugiats espanyols a França

# data[].attributes.body
El mapa il·lustra les rutes que van seguir milers de republicans espanyols durant la Retirada de 1939, mostrant els principals punts de creuament de la frontera entre Espanya i França.

# data[].attributes.body
Al començament de la República el país estaba en crisi quan va guanyar la república pr culpa de la monarquía. (S.XX)

La república tenia l'objectiu de reformar el país per transformar-ho en un país per a treballadors.

Va augmentar la tensió per tota la península ibérica

# data[].attributes.body
Durant la Segona República es va afegir diferents mesures per millorar les condicions laborals dels treballadors.

Entre elles tenim:

- Contracte Obligatori

- Salari Mínim

- Jornada de 8 hores

- Consideració de la maternitat

- Intentar més igualtat

- Les dones treballen després del matrimoni.

# data[].attributes.body
La gent treballadora tenien unes condicions de treballs poc agradables.

Socialment els rics tenien massa mentre que els pobres o la gent de classe mitjana tenia el just i necessari o gens.

Tot això generaba tensió social a la població.

# data[].attributes.body
Les organitzacions i sindicats camperols van participar als conflictes organitzant les vagues, agrupant els treballadors, defensant els seus dret i demanant millores a les condicons laborals.

# data[].attributes.headline
MESURES DE LA REFORMA AGRÀRIA I LES SEVES REPERCUSSIONS

# data[].attributes.subject
MESURES DE LA REFORMA AGRÀRIA I LES SEVES REPERCUSSIONS

# data[].attributes.body
Es van prendre mesures per la reforma agraria com expropiació de terres d’una part de la noblesa sense indemnització.

No hi havia suport tècnic ni financer, cosa que va causar tensió entre els pagesos i terratinents.

# data[].attributes.body
Durant la segona república va ser quan el feminisme va començar a pujar i la societat començava a qüestionar aquesta desigualtat.

No va deixar de ser complicat per les dones que havien estat buscat l'oportunitat de millorar els seus drets desde 1910 que tenien permès estudiar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Després d'unes eleccions l'any 1931 es va proclamar, per segona vegada a la història, que estava era una República.

# data[].attributes.attachment_link.title
LA SEGUNDA REPÚBLICA en 10 minutos. Resumen HD

# data[].attributes.body
LA REPÚBLICA HAGUÉS PERDURAT, ESPANYA SERIA MOLT DIFERENT?

En poques paraules, sí. En què?

Més paregut a les repúbliques properes

Participació a la 2n Guerra Mundial

Millor tecnologia

Més igualtat

Relació amb el països propers

# data[].attributes.body
Per la intrudcció:

font 1

font 2

font 3

Per els conflictes:

font 1

font 2

font 3

Per als moviments agraris i feministes:

font 1

font 2

font 3

Per les conseqüències dels conflictes:

font 1

Inspiració per la reflexió:

referència 1

referència 2

# data[].attributes.headline
Un tanc republicà traspassa la frontera amb França 

# data[].attributes.subject
Un tanc republicà traspassa la frontera amb França 

# data[].attributes.body
Aquesta imatge representa els últims moments dels combats i la fugida cap a França.

# data[].attributes.headline
Les tropes nacionals arriben al pas fronterer de Puigcerdà

# data[].attributes.subject
Les tropes nacionals arriben al pas fronterer de Puigcerdà

# data[].attributes.body
La imatge mostra l'entrada de les tropes franquistes al pas fronterer de Puigcerdà, simbolitzant la fi de la Guerra Civil Espanyola i l'inici de l'exili per a molts republicans.

# data[].attributes.headline
Refugiats civils davant l'estació de tren d'El Voló

# data[].attributes.subject
Refugiats civils davant l'estació de tren d'El Voló

# data[].attributes.body
A la imatge podem observar que les condicions en les quals es trobaven eren molt precàries.

# data[].attributes.body
A la imatge es pot observar com els republicans estaven entrant cap a França per exiliar-se i buscar refugi.

# data[].attributes.headline
Refugiats esperant el comboi que els portarà cap a l'interior del país (França)

# data[].attributes.subject
Refugiats esperant el comboi que els portarà cap a l'interior del país (França)

# data[].attributes.body
Els refugiats espanyols van tenir un gran impacte en la societat mexicana perquè molts d'ells van aportar diversos coneixements i habilitats culturals, literàries, artístiques, etc.

# data[].attributes.body
A aquesta imatge hi trobem el "Winnipeg", un vaixell que va partir des de la costa francesa el 24 d'agost del 1939.

Pablo Neruda el va llogar amb l'objectiu de salvar entre 2.300 i 2.500 refugiats republicans espanyols.