# data[].attributes.body
trdnost zelo pomembna,

gradovi so morali zdržati napade, vročino, mraz, dež, sneg, veter, potrese, poplave, požare,

namesto lesa kmalu začeli uporabljati kamen,

gradili na varnejših mestih, obdajali z zidovi in jarki,

za vsak slučaj, če bi jih kdo napadel, so imeli na gradu zaloge hrane in vode in pogosto mini vojsko, ki je varovala grad in posest,

sklepali so dogovore in zaveze, na podlagi katerih so vazali v zameno za zaščito plačevali dajatve graščaku, a prve zavarovalnice in oblike zavarovanja premoženja, ki bi povrnile takšno škodo, so se pojavile šele v 17. stoletju.

# data[].attributes.body
Predvsem nižinski gradovi in dvorci so bili marsikje bogato opremljeni s tapiserijami, stenskimi tapertami, freskami in drugo dekoracijo ter obkroženi z angleškimi parki.

# data[].attributes.body
Vsa večja slovenska mesta so nastala ob gradovih ali ob njihovem vznožju.

# data[].attributes.body
Dogajanje na gradu je bilo pomembno za vse okoliške prebivalce, ki so bili odvisni od njega. V odmaknjenih predelih so naši gradovi predstavljali tudi žarišče kulture, najprej viteške kasneje pa tudi literarne.

# data[].attributes.body
Arhitektura se je v posameznih obdobjih spreminjala.

# data[].attributes.body
V franciji, lastniki del svojega gradu namenijo v turistične namene, drugi del pa jim služi kot stanovanjski objekt. Slovenija za mnoge išče kupce. Ugotovili so , da je prihodnost slovenskih gradov zelo ogrožena. Gradu se preprosto ne splača kupiti, ker lastnik ne bo mogel kriti niti vzdrževalnih stroškov, kaj šele obnove. Država in lokalne oblasti niso zmožne zagotoviti zadostnih finančnih sredstev za ohranitev gradu. Več kot polovica naših gradov nima zagotovljenega stalnega vira financiranja in samo 15 % upravljalcev pove, da njihovi gradovi ne propadajo.

# data[].attributes.body
Nastanek prvih gradov časovno sovpada z vzpostavitvijo nemške oblasti na slovenskh ozemljih po zmagi Nemcev nad Madžari v bitki pri Augsburgu leta 955.

# data[].attributes.body
Po 15. st. so plemiči začeli opuščati neudobne gradove na višinah in se seliti v palače v mestih ali dvorce v nižinah.

# data[].attributes.body
Kupljene knjige so plemiči dali KNJIGOVEZU, saj so bile vse nevezane. Moderno je bilo, da so na zunaj vse knjige vezane enako (npr. v bel pergament).

Grajske knjižnice niso imele enotnih platnic, ampak so jih označevali z EKSLIBRISI (okrasnim lističem na katerem je bilo ime lastnika) ali s SUPRALIBRISI (odtisnjen grb na platnici).

# data[].attributes.body
V obzidje je pogosto vključen visok obrambi stolp.

# data[].attributes.body
Pri nas je največ obodnih gradov, ki imajo stanovanjsko jedro pravokotnega tlorisa.

# data[].attributes.body
Najstarejši gradovi so bili pravilom na vzpetinah in so imeli značilno dvodelno zasnovo-->utrjeno grajsko jedro in obzidano predgradje z gospodarskimi poslopji. Bled velja za najstarejši slovenski grad.

# data[].attributes.body
Na našem ozemlju je bilo 329 gradov, od tega je:

90 ohranjenih,

99 v razvalinah,

35 v skromnih razvalinah,

67 ohranjenih le v sledovih,

38, ki so popolnoma izginili.

# data[].attributes.body
GROFJE V KNJIGAH:

o celjskih grofij je bilo napisanih več kot 25 dramskih besedil,

PEGAM IN LAMBERGAR:

V 15. stoletju se je vnelboj za zapuščino celjskih grofov. Zapuščino bi moral dobiti Frederik IV., ampak se vdova celjskega grofa ni strinjala in je poklicali Pegama, ki je razdejal deželo in požgal mnogo gradov. Frederik je poklical Lamberga, ki se je spopadel s Pegamom in zmagal. V pesmi Pegam umre, v resnici pa je le poražen odšel iz dunaja.

# data[].attributes.body
Vzroki za propad gradov in grajskih stavb so:

požari, potresi, viharji,

selitve plemičev, uporaba kamenja za kamnolome,

plemiške vojne, kmečki upori, Turki, partizani.

# data[].attributes.body
Velika večina grajskih stavb ima poleg slovenskega tudi izvirno tuje ime (npr. Celje/Cernicalis—Cilli), kar dokazuje da so bili lastniki pretežno tuji plemiči.

# data[].attributes.body
V odmorih med vsemi dejavnostmi so, tisti, ki so si to lahko privoščili, prirejali prave pojedine. Škof Paolo Santonini doživel gostijo z enajstimi hodi na Konjeniškem gradu in jo popisal v svojih Popotnih dnevnikih (prosim, ne berite, če ste lačni):

"gostom so najprej prinesli sveže sladke smetane, polite čez kup rezancev in čez in čez posute s sladkorjem,

drugič, pitan kopun in več kokoši, dušenih in serviranih v lastnem soku,

tretjič so na vrsto prišle že dolgo pričakovane postrvi, že pogledati jih je bilo veselje, jesti pa še bolj,

četrtič, drobno narezano zelje s kosom slanine ali špeha,

petič, pečen kozliček v spremstvu treh ali še več piščancev,

šestič so se pripeljale druge večje ribe v omaki, ki jim pravimo krapi,

sedmič, kozje meso, ki je plavalo v žafranasto rumeni juhi,

osmič, bobki iz zgnetenega mesa rakov, ocvrti na maslu v ponvi in na koncu zabeljeni s praženo čebulo in dišavami,

devetič, nova jed iz mesa, po mojem kuhanega v krvi, ki ji pravijo meso v temi (verjetno so bile to krvavice),

desetič, cvrtnjak z žajbljem in več jurčkov,

enajstič, oluščen ječmen, kuhan v mastni juhi, pa rahel in bel kruh,

postregli so tudi z več vrstami odličnega vina, ki ni zaostajalo za imenitnostjo jedi".

# data[].attributes.body
Lov in viteški turnirji-->služili za zabavo.

Vojaška služba-->resna zadeva, na katero so se morali odzvati če je poklical vladar

Vojna-->pomembna

# data[].attributes.body
Knjige so bile drage in ni znal vsak brati,

kdor je imel knjige je bil bogat in pameten,

knjižnice so bile okras na gradovih.

# data[].attributes.body
Pri sedmih letih je moral deček na tuj grad, kjer je postal paž→učil se je brati, pisati, plesati, igrati na inštrument. Pri štirinajstih letih je napredoval v oprodo—vitezovega pomočnika→čas namenili učenju mečevanja, jahanja, lova. Pri enaindvajsetih letih so ga razglasili za viteza→začelo življenjsko obdobje posvečeno vojaški službi, vladarju in viteškim turnirjem, posebnim priredbam,...

# data[].attributes.body
SLOVENSKE GROFSKE RODBINE:

Goriški,

Celjski,

Predjamski,

Turjaški.

# data[].attributes.body
-Položaj so podedovali moški --> zmanjka fantov --> družina "izumre",

-družine, ki niso izumrle so se preselile v dvorce, nato v palače,

-plemiči so zagovarjali stare navade, maščani zagovarjali napredek --> NAPREDEK ZMAGA,

-slovenske plemiške družine niso bile slovenske po narodnosti, ampak zato, ker so tu živele.

GROFI CELJSKI:

-niso jih imeli za Slovence in ne Nemce, meli so se za nekaj posebnega,

-izumrli.

# data[].attributes.body
veliko vlage in mrazu - ogenj iz kaminov ni mogel ogreti velikih prostorov,

skromna medicina - ljudje pri 50-ih že starci,

ni bilo kopalnic,

stranišča v nišah nad obrambnimi jarki, ki so obkrožali grad, zelo redka,

pomanjkljiva higiena,

kmeti - nesvobodni in podložni, imeli še slabše pogoje za življenje.

# data[].attributes.body
Gradovi so služili kot:

zatočišča za prebivalstvo,

središča uprave in gospodarstva.

# data[].attributes.body
Gradovi so se gradili kot:

obrambne utrdbe,

fevdalna bivališča,

simboli moči plemstva

# data[].attributes.body
Grad je utrjena grajska stavba fevdalnega gospoda na umetno ali naravno zavarovanem položaju.

Graščina je neutrjena grajska stavba in prebivališče nižjega plemstva; in upravno središče gospoščin in velikih posestev.

# data[].attributes.body
plemstvo/plemiči - skupina, ki so jo z uvedbo fevdalizma, v zgodnjem srednjem veku vpeljali Franki.

# data[].attributes.body
Grajske stavbe lahko razvrstimo na:

gradove,

utrdbe,

dvorce,

dvore,

graščine,

stolpe