# data[].attributes.body
CFU Absalons hjemmeside ordblindhed

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vores pædagogiske konsulent har samlet en masse ressourcer, artikler og hjemmesider til dig, der arbejder med ordblinde elever.

Klik og hent inspiration:

Ordblindekonference 2024

25. januar 2024
Glæd dig til en hel dag med ny viden og inspiration om undervisning af ordblinde elever. Sæt kryds i kalenderen og hold øje med programmet her på hjemmesiden og i vores nyhedsmail, som du kan tilmelde dig her.

Ordblindevenlig undervisning

På filmkompagniet.dk kan du se tre film, der viser ordblindevenlig undervisning fra dansk 4. kl., engelsk 6. kl. og biologi 7. kl. Filmene viser bl.a. lærerens arbejde med at skabe en undervisning, hvor eleverne kan bruge deres læse- og skriveteknologi med udbytte.

Mød din konsulent

Kontakt pædagogisk konsulent Mette Bech på mebe@pha.dk eller tlf. 7248 1956.
Book et gratis fagteammøde - læs mere.
Nyheder og artikler om ordblindhed

Vores pædagogiske konsulent har samlet en masse ressourcer, artikler og hjemmesider til dig, der arbejder med ordblinde elever.

Klik og hent inspiration:

Ordblindevenlig undervisning

På filmkompagniet.dk kan du se tre film, der viser ordblindevenlig undervisning fra dansk 4. kl., engelsk 6. kl. og biologi 7. kl. Filmene viser bl.a. lærerens arbejde med at skabe en undervisning, hvor eleverne kan bruge deres læse- og skriveteknologi med udbytte.

Mød din konsulent

Kontakt pædagogisk konsulent Mette Bech på mebe@pha.dk eller tlf. 7248 1956.
Book et gratis fagteammøde - læs mere.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vores pædagogiske konsulent har samlet en masse ressourcer, artikler og hjemmesider til dig, der arbejder med ordblinde elever. Klik og hent inspiration: 25. januar 2024 Glæd dig til en hel dag med ny viden og inspiration om undervisning af ordblinde elever.

# data[].attributes.body
LÆs om ordblindhed på EMU

# data[].attributes.attachment_link.title
Ordblindhed - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Elever med ordblindhed skal blive så dygtige som de kan

# data[].attributes.body
Siden tilbyder de samme tekster i tre forskellige sværhedsgrader. Eleverne kan ligeledes tjekke deres tekst og ordforståelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
British Council LearnEnglish Teens | Free resources for teens to help improve your English

# data[].attributes.attachment_link.description
LearnEnglish Teens provides information, tips and resources to help teenagers learn English.

# data[].attributes.headline
Ideer til systematisk arbejde med ordblindhed i fremmedsprog

# data[].attributes.subject
Ideer til systematisk arbejde med ordblindhed i fremmedsprog

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I dag skal det handle om noget, jeg længe har undret mig over og været optaget af. Det drejer sig om elever med dysleksi i fremmedsprogsundervisningen.

Jeg har gang på gang oplevet elever, som er fuldstændig sat af i fremmedsprogsundervisningen. Jeg kan stadig næsten fysisk mærke den elev, som i 6. klasse ikke kunne sige sætningen: "My name is XX", og eleven, der i 8. klasse hverken kunne læse eller sige en tilsvarende sætning på tysk.

Jeg er ikke selv fremmedsprogslærer, så jeg har på det sidste brugt en del tid på at prøve at sætte mig ind i, hvad elevernes udfordringer egentlig består i, og jeg har været på jagt i forskellige undervisningsmaterialer for at se, hvordan fremmedsprogsundervisningen gribes an i disse.

Noget af det, jeg kan se, er, at rigtig mange elever med dysleksi - og i øvrigt også en del elever uden - ikke kender og forstår sammenhængen mellem sproglydene og bogstaverne på fremmedsprogene. De ved simpelthen ikke hvordan et ord udtales, hvis ikke de kender det i forvejen - og selv ord, som de kender, kan de have svært ved at genkende og læse på skrift - fordi bogstaverne ikke kan sættes sammen med de korrekte lyde til den rigtige udtale.

Samtidig har jeg opdaget, at de fleste af de undervisningsmaterialer, jeg har undersøgt (forskellige digitale læringsportaler + et par fysiske bøger), primært er bygget tematisk op, og at arbejdet med sprogenes bogstav-lydforbindelser fylder meget lidt - hvis overhovedet noget - selv i den allerførste fremmedsprogsundervisning.

Det ser altså ud som om, at en af de bærende metoder, når elever skal lære at læse og stave på dansk - som man i efterhånden har benyttet i mange, fordi den ser ud til at fungere bedst - stort set ikke bliver benyttet i fremmedsprogsundervisningen.

Jeg bliver nysgerrig på, om ikke arbejdet med bogstav-lydforbindelser kan være en væsentlig vej hen imod at gøre fremmedsprogene mere tilgængelige for elever med dysleksi - ikke kun som et mundtligt sprog, men også som et sprog, de kan læse og skrive - med eller uden LST.

Lad os dykke lidt mere ned i de forskellige måder at tilegne sig et sprog og et skriftsprog:

Den første læse-/staveundervisning i dansk begynder stort set altid med bogstavernes lyde og med at lære at sætte lyde og bogstaver sammen i korte, lydrette ord (lydene å-l bliver til ordet ål, ordet lås består af lydene l-å-s). Se evt. videoeksempler på, hvordan der fx i Fandango Minis Bogstavlydbog arbejdes systematisk med bogstavers lyde samt med koblingen af lyde og bogstaver i læsning og stavning .

Den første læse-/staveundervisning i fremmedsprogene begynder derimod oftest med tematisk udvalgte ord. Der arbejdes altså med ord, som passer til et bestemt emne - familie, mad og drikke eller vejret. Der arbejdes stort set ikke med, hvordan bogstav og lyd hænger sammen på de forskellige fremmedsprog. Og begynderordene kan være ord som brother, eyebrow og stomach. Ordene skal ikke nødvendigvis læses eller skrives, men de skal siges, og de skal genkendes som ordbilleder. Og det er hverken visuelt eller lydligt lette ord.

Lidt forenklet kan man sige, at eleverne lærer fremmedsproget via enkeltord og sætninger, der er udvalgt efter tema og ikke primært ud fra, hvordan eleverne med en passende progression bedst lærer at læse, stave og tale på det pågældende sprog. Eleverne lærer altså kun i begrænset grad principperne bag, hvordan de skal læse, skrive og sige nye ord på de pågældende sprog, og det er svært at finde materialer og opgaver til fremmedsprogsundervisningen, som bygger på kobling af lyd og bogstaver.

For mange elevers vedkommende vil svaret være nej. Ved at se og høre sproget vil mange elever tilegne sig dets gloser, fonologi, melodi, syntaks m.v. via selvlæring. Men for en ret stor andel af elever - ikke mindst elever med dysleksi - er der brug for noget andet og noget mere. De har brug for at blive undervist systematisk i sammenhængen mellem sproglyde og bogstaver i de forskellige fremmedsprog - lige som de har på dansk.

Elever med dysleksi har brug for den systematiske undervisning i sammenhængen mellem sproglyde og bogstaver, fordi de har svært ved at skelne og bearbejde sproglydene i det talte sprog og ved at kombinere lyde og bogstaver i det skrevne sprog. Og det er ikke nok at se og høre ordene for derefter at gentage dem, når man har svært ved at skelne og bearbejde sprogets enkeltlyde.

Jeg har mødt alt for mange elever med dysleksi, som helt op i udskolingen stadig ikke kender eller kan udtale helt simple og hyppige ord på fx tysk, fordi de simpelthen ikke har lært, hvordan de tyske lyde adskiller sig fra de danske, eller i hvordan man på tysk arbejder med koblingen mellem bogstaverne og det tyske sprogs lyde. Eleverne har svært ved dette på dansk, det er deri deres dyslektiske vanskeligheder består, og for en del elever er det næsten umuligt på fremmedsprogene, hvor de forventes intuitivt at lære denne kobling.

I engelskundervisningen skal eleverne lære et nyt sprog, mens de stadig ikke har lært at læse og skrive på dansk. Blandt andet derfor er det en god idé at begynde med det mundtlige - det, der går forud for skriftsproget. Her kan man lytte til og arbejde med lydene i det talte sprog: Hvilken lyd begynder mouse med? Hvad sker der, hvis vi fjerner lyden c fra ordet cat? Hvad er den sidste lyd, du kan høre i ordet bat? - Præcis som vi begynder læseundervisningen på dansk.

Man kan sagtens understøtte det mundtlige arbejde med skrevne ord, men de skrevne ord understøtter ikke de nye sproglyde i elevernes hukommelse, og vi kan altså ikke forvente, at eleverne af sig selv kan lave koblingen mellem bogstaverne i det skrevne ord og lydene i det talte ord.

Når eleverne bliver introduceret for tysk eller fransk, har de allerede et godt kendskab til skriftsproget på dansk, så derfor vil man hurtigere kunne begynde at arbejde med læsning og skrivning på disse sprog. Men stadig med fokus på forbindelsen mellem lyd og bogstav. Og efter arbejdet med enkeltlydene i det skrevne sprog, kan kan man systematisk og med tydelig progression begynde at introducere de mest almindelige lydfølger.

Det kunne fx på engelsk være ord som pot, hvor o-lyden lyder som i ordet rotte - og hvor lydene altså minder om almindelige danske, betingede udtaler. Og efterfølgende kan man fx arbejde med ord som mum, hvor u-lyden nu har samme udtale som i rotte, og dermed adskiller sig fra en almindelig dansk lyd-bogstavforbindelse.

Når langt de fleste undervisningsmaterialer til sprogfagene er bygget tematisk op, hvordan skal man så komme i gang med at arbejde med bogstav-lydkoblingen i sin undervisning?

Måske kan man læne sig op ad det nyligt udkomne engelskmateriale, . Det arbejder helt systematisk med netop koblingen mellem lyd og bogstav, og introducerer forskellige særlige skriftsproglige og lydlige kendetegn ved det engelske sprog.

Men måske kan man også sammen med sit fagteam sætte emnet på dagsordenen. Fx kunne man i fællesskab arbejde med følgende punkter, som jeg har fundet inspiration til i publikationen "Tidligere sprogstart - Ny begynderdidaktik med fokus på flersprogethed" (Link nederst i bloggen).

1. Overvej, hvordan I mundtligt kan arbejde med at etablere nye sproglyde hos eleverne. Lad jer fx inspirere af danskmaterialer som Fandango Mini eller eventuelt af anbefalingerne fra The National Reading Panels rapport fra 2000, kapitel 2, del I ().

2. Hvilke bogstav-lyd-forbindelser er ens på dansk og på fremmedsproget? Hvordan kan I udnytte disse i undervisningen? Lav gerne en fælles liste med ord, som I kan bruge i undervisningen.

3. Hvilke nye simple bogstav-lyd-forbindelser skal eleverne undervises direkte i? Overvej, hvilke ord I kan bruge til at lade eleverne øve sig på forbindelsen i læsning og stavning. Lav også gerne en liste med disse ord. Kapitel 2, del II i The National Reading Panels rapport kan evt. give inspiration til dette - i hvert fald i forhold til engelskundervisningen.

4. Hvilke hyppige komplekse bogstav-lydforbindelser vil det være meningsfuldt at undervise eleverne i først?

5. Overvej, hvordan arbejdet med sproglyde og bogstav-lyd-forbindelser kan understøtte elever med dysleksi og også andre elever til en mere sikker og bevidst sprogbeherskelse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyhedsbrev 9/20 I dag skal det handle om noget, jeg længe har undret mig over og været optaget af. Det drejer sig om elever med dysleksi i fremmedsprogsundervisningen. Jeg har gang på gang oplevet elever, som er fuldstændig sat af i fremmedsprogsundervisningen. Jeg kan stadig næsten fysisk mærke den elev, som i 6.

# data[].attributes.attachment_link.description
Book Creator is a simple tool for creating awesome digital books. Create your own teaching resources or have your students take the reins.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblind/læsesvag
Hjælp eleven til at opdage sine egne strategier fra tidligere sprogtilegnelse, lær eleven selv at forstå og anvende egne strategier for læse- og skriveteknologier og gå i dybden med få tekster. Sådan lærer ordblinde elever bedst sprog, siger en ekspert.

Der findes ikke en standardskabelon, man som sproglærer kan bruge for at stilladsere undervisningen til ordblinde elever, for der findes lige så mange former for ordblindhed og strategier til at takle den, som der findes ordblinde.

Men i sidste instans handler det om, at eleverne skal lære at bruge hjælpemidler til at lytte sig til ord og derefter udtale dem og anvende dem mange gange i sætningskonstruktioner.

"Øvelse gør, at eleverne ikke er bange for at sige ordene højt, og det vil samtidig hjælpe nogle elever til at skrive bedre, fordi de så bedre kan indtale til tale-til-tekst-apps og -programmer", siger Anja Bols Slåttvik, som er koordinator for HF-forløb for ordblinde og lektor på læreruddannelsen i Nørre Nissum.
Træk på tidligere sprogtilegnelse
Artiklen fortsætter under banneret

For at indrette sprogundervisningen bedst muligt til den enkelte, handler det som sproglærer om først og fremmest at finde ud af, hvordan den enkelte elev selv afkoder ord og tilegner sig sprog. Sprogtilegnelse fremmes af at trække på elevens tidligere erfaringer.

"Hvis man kan trække på erfaringer fra, hvordan de har lært at begå sig på deres modersmål, så er man et godt stykke ad vejen. Derudover handler det også om metasproglighed, altså at eleven bliver gjort opmærksom på små facetter af sproget. Det kan være ordstillinger, endelser på ord og så videre", siger Anja Bols Slåttvik.
Lær eleverne at forstå læse-/skriveteknologier
Hun mener, at mange af læse-/skriveteknologierne er rigtig gode, men at det er en misforståelse, at sproglærere selv skal være eksperter i brug af programmerne for så at instruere eleverne i at anvende dem. Det tager for lang tid, eleverne lærer mindre af det, og der kommer nye programmer hele tiden, lyder det. Desuden bør eleverne være blevet instruereret i brugen af LST, inden de kastes ud i dem i undervisningen.

"Jeg hører ordblinde sige, at de ikke fik meget hjælp i skolen, fordi læreren ikke forstod LST-programmerne, og det synes jeg, er en misforståelse. Læreren skal hellere bruge tid på at give eleven tid og plads til selv at finde ud af, hvordan LST-programmerne virker for ham eller hende, så den ordblinde selv kan lære at forstå, hvordan de virker", siger Anja Bols Slåttvik.

"Det gør man ved at spørge ind til, hvad det lige er ved det det her staveprogram, som eleven ikke forstår. Det skal læreren være lydhør over for, så man kan forstå, hvor det driller".

Det er ifølge sprogkoordinatoren vigtigt, at sproglærere sørger for, at undervisningstekster er tilgængelige på det digitale bibliotek Nota eller på anden måde er digitaliserede. Meget sprogindlæring kommer nemlig ved at læse og at lytte, og de ordblinde har selvsagt problemer med at læse, men der kan de bruge LST meget aktivt.

"Dermed hjælper man ordblinde elever med at balancere mellem at få hjælp og selv at kunne arbejde sprogligt grundigt. De kan med læse-/skriveteknologi læse lige så hurtigt som os andre, men det må ikke blive på bekostning af detaljegraden. Eleven skal ikke selv sidde og scanne tekster. Tekster skal være OCR-behandlede. Det er selvfølgelig ret basalt, men ikke desto mindre vigtigt", siger Anja Bols Slåttvik.
Vær opmærksom på slagside ved LST-programmer
Der kan være udfordringer forbundet med at bruge LST-programmerne, når teksterne bliver læst op af en person, der har engelsk som modersmål.

"Det gode ved at lytte til en native speaker er, at man får den rette intonation ind, men det betyder så også, at det kan lyde som sammenhængende tale, der kan snuppe nogle stavelser og udtalelser, og det kan betyde, at elever kan have svært ved at høre, hvordan ord skal staves. Derfor er de nogle gange dårligt hjulpet af oplæsnings-staveprogrammmer, og derfor er det vigtigt, at de også går fra at lytte til at tale".
Tur at gå i dybden med få tekster
Ifølge Anja Bols Slåttvik rimer god sprogundervisning på at gå i dybden med få tekster frem for at præsentere elevnerne for en masse tekster, som kun berøres overfladisk.

"Man skal som sproglærer turde sige, at vi skal ikke nå hele bogen igennem. Vi skyder os selv i foden ved at skøjte for hurtigt hen over tekster i stedet for at gå grundigt ned i en tekst, så eleverne får øje på, hvad ord betyder", siger hun.

Når der er fokus på færre tekster, er det også lettere for læreren at gennemskue, hvis en ordblind elev står af på en tekst.

"Nogle har så svært ved at følge med, at de flygter fra en tekst i stedet for at prøve at forstå den. Det er en meget naturlig strategi, når noget bliver for udfordrende".
Engelsk i indskolingen før ordblindescreening
Det er ifølge Anja Bols Slåttvik omkring 3. eller 4. klassetrin, at lærerne kan begynde at se tydelige tegn på, hvilke elever der er udfordret i at læse, stave og skrive.

På det tidspunkt er eleverne blevet undervist i engelsk i 3-4 år, men det har ikke stor betydning for engelsktilegnelsen, at eleverne ikke screenes tidligere.

"Begynderundervisningen i engelsk er meget mundtligt baseret, så det er begrænset, hvad man skal skrive i de første par år. Det handler mere om, hvad eleverne kan høre og få ind ad den vej", siger hun.
Forskel på sprogene
Det er meget forskelligt, hvordan sammenhængen er mellem tale og skrift i de sprog, der undervises i i skolen. Engelsk skiller sig ud sammen med fransk ved, at der er langt fra udtale til stavemåde, mens tysk er lettere.

"Bogstaver og lyd hænger ikke sammen i de to fag, så hvis man er ordblind på den måde, at man arbejder med bogstavlyd, så er man dårligt hjulpet. Arbejder man til derimod med med større bogstavenheder, altså at man husker bogstavkombinationers udtale som i for eksempel endelsen -tion, så er det faktisk nemmere at læse engelsk end at læse dansk. Hvor svært det er, handler om den taktik, som den enkelte elev bruger i sprogtilegnelsen", siger Anja Bols Slåttvik.

Siden Ordblindetesten blev indført i februar 2015, er ca. 40.000 elever blevet erklæret ordblinde på baggrund af testen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tips: Sådan støtter du ordblinde i sprogfagene - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjælp eleven til at opdage sine egne strategier fra tidligere sprogtilegnelse, lær eleven selv at forstå og anvende egne strategier for læse- og skriveteknologier og gå i dybden med få tekster. Sådan lærer ordblinde elever bedst sprog, siger en ekspert.