# data[].attributes.attachment_link.title
Byggteknisk forskrift (TEK17) med veiledning

# data[].attributes.attachment_link.description
Veiledning om tekniske krav til byggverkForskrift om tekniske krav til byggverk trekker opp grensen for det minimum av egenskaper et byggverk må ha for å kunne oppføres lovlig i Norge.
Denne veiledningen forklarer forskriftens krav og gir preaksepterte ytelser som vil oppfylle kravene.
Forskriften gir funksjonskrav, men i mange tilfeller er funksjonskravene også fortolket og gitt som ytelseskrav i forskriften. Dette gjelder for eksempel krav knyttet til tilgjengelig boenhet. Andre funksjonskrav er fortolket og gitt som preaksepterte ytelser i denne veiledningen. Dette gjelder for eksempel i stor grad for sikkerhet ved brann.
Informasjon utgitt av Direktoratet for byggkvalitet kan fritt brukes og gjengis. Ved gjengivelse av tekst eller figurer, skal Direktoratet for byggkvalitet oppgis som kilde.
Norske standarder og anvisninger fra SINTEFs byggforskserie er nyttige verktøy for å lage gode byggverk. Vi har derfor lagt inn lenker til en del standarder og anvisninger under de enkelte paragrafer, til tross for at dette ikke er gratis hjelpemidler. Adgang til dem krever avtale med prisfastsetting som faller utenfor vårt virkeområde, på samme måte som annet verktøy for prosjektering og bygging.
Det finnes også andre standarder og anvisninger enn de vi har gitt lenker til som kan være nyttige ved planlegging, prosjektering og utførelse av byggverk. Standard Norge og SINTEF har sortert disse etter kapitlene i forskriften, jf. lenkene nedenfor.
Vil du laste ned eller skrive ut veiledningen?
Du kan laste ned eller skrive ut enkeltbestemmelser, kapitler eller hele forskriften med veiledning. Bruk ikonet for “skriv ut” som er plassert øverst ved hvert kapittel, og velg hva du vil laste ned eller skrive ut.
llustrasjoner Grafonaut og Creuna, med mindre annet er oppgitt. Flere av illustrasjonene er laget etter idé fra SINTEF Community
Kapittel 7: Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE)
Kapittel 14: Standard Norge og Boligprodusentenes forening
§ 13-15 Figur 1: SINTEF Community (kilde) [referral index=“1″/]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gjennomgått i samarbeid med Entreprenørforeningen Bygg og anlegg 04. januar 2024

Byggingeniøren spiller en sentral rolle i utredning, planlegging og gjennomføring av byggeprosjekter, og fungerer ofte som leder på byggeplasser.

Hvor jobber byggingeniører?

Byggingeniører finner arbeid i en rekke sektorer, inkludert entreprenørbedrifter, rådgivende ingeniørfirmaer, offentlige tekniske etater, og i eiendomsforvaltning både i privat og offentlig sektor. De er involvert i byggeprosjekter som hus, broer, oljeplattformer, veier, samt vann- og avløpssystemer. Byggingeniører tar ofte en lederrolle på arbeidsplassen, og har også muligheter til å jobbe innen offshorevirksomhet.

Bli med en byggingeniør på jobb

Ramsy tar deg med på jobben sin som byggingeniør.

Forrige Neste

Viktige egenskaper for en byggingeniør

Som byggingeniør må du være interessert i realfag og tekniske løsninger. Du må kunne ta ansvar for store og små prosjekter, og du må kunne samarbeide med andre yrkesgrupper om gjennomføring av prosjektene.

Hva tjener byggingeniører?

Videreutdanning

Etter- og videreutdanning
Med bachelorgrad kan du ta en mastergrad ved en høgskole eller et universitet. Master i teknologi, tidligere kalt sivilingeniør, er toårig utdanning som bygger på fullført bachelor i ingeniørfag.

Du kan også utdanne deg til takstingeniør hos NITO.

Hvilke utdanninger er vanligst for byggingeniører?

Kilde: Statistisk sentralbyrå 2024. Tall fra november 2023.

Hva jobber byggingeniørutdannede med?

Kilde: Statistisk sentralbyrå 2024. Tall fra november 2023. Forklaring til statistikken

Hvilke utdanninger inngår?

757107 - Master, teknologi, bygg- og miljøteknikk, femårig

757106 - Master, teknologi, bygningsteknologi, toårig

757105 - Sivilingeniørutdanning, bygge- og miljøteknikk

757104 - Sivilingeniørutdanning, bygningsteknologi

657199 - Bygg og anlegg, uspesifisert, lavere nivå

657107 - Bachelor, ingeniørfag, bygg, treårig

657103 - Høgskoleingeniørutdanning, bygg, treårig

6571 - Bygg og anlegg

655107 - Bachelor, ingeniørfag, energi og miljø, treårig

651413 - Høgskoleingeniørutdanning, miljøteknologi, treårig

557103 - Teknisk fagskole, linje for husbyggingsteknikk

557101 - Teknisk fagskole, anleggs- og husbyggingslinjen

557125 - Fagskoleutdanning, BIM-tekniker, ettårig

Bedrifter med byggingeniører

Kilder: Vigo, NAV

Hvilke stillingstitler er med?

3111140 - BYGNINGSINGENIØR

3111144 - INGENIØR (BYGGELEDELSE)

3111143 - INGENIØR (VVS OG KLIMATEKNIKK)

3111142 - INGENIØR (VAR-TEKNIKK)

3111141 - SPORTEKNIKER

3111135 - VENTILASJONSINGENIØR

3111133 - AVDELINGSINGENIØR (BYGG OG ANLEGG)

3111131 - TEKNIKER (BYGG OG ANLEGG)

3111126 - LANDMÅLER (TEKNIKER)

3111125 - DRIFTSTEKNIKER (BYGG OG ANLEGG)

3111122 - MONTASJESJEF (BYGG OG ANLEGG)

3111121 - STIKNINGSINGENIØR

3111120 - VA-INGENIØR

3111119 - VVS-INGENIØR

3111118 - TEKNISK KONSULENT (BYGG OG ANLEGG)

3111117 - BYGGESAKSBEHANDLER

3111115 - BYGNINGSTEKNISK KONSULENT (INGENIØR)

3111114 - DRIFTSINGENIØR (BYGG OG ANLEGG)

3111112 - INGENIØR (BYGG OG ANLEGG)

3111110 - KONSTRUKTØR (BYGG OG ANLEGG)

3111109 - AVDELINGSINGENIØR (OPPMÅLING)

3111108 - BYGGELEDER

3111106 - PROSJEKTERINGSINGENIØR (BYGG OG ANLEGG)

3111102 - BEREGNINGSINGENIØR (BYGG OG ANLEGG)

3111113 - GEODET (INGENIØR)

3111116 - BESIKTIGELSESINGENIØR (BYGG OG ANLEGG)

3111136 - KONTROLLINGENIØR (BYGG OG ANLEGG)

3111137 - PLANLEGGINGSINGENIØR (BYGG OG ANLEGG)

3111146 - FORVALTNINGSINGENIØR (BYGG)

# data[].attributes.attachment_link.description
Byggingeniøren spiller en sentral rolle i utredning, planlegging og gjennomføring av byggeprosjekter, og fungerer ofte som leder på byggeplasser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Akklimatisering: Tilpasning i forhold til klima, temperatur og klimaendring

Avrettingslire: Rett planke å avrette gulv etter

Bakhon: Virkestykke som fjernes fra tømerstokkenens side ved saging og som bare har en saget side

Balkongrekke: Spesialkonstruert toppbord på et balkongrekkverk

Bindingsverk: Skjelettet i et trehus. Ofte forvekselt med reisverk. Bindingsverket består av vertikale stendere og horisontale sviller i topp bunn, supplert med sikerslag, losholter, utforinger og utlekting.

Bjelke: Planker i bestemte dimensjoner til spesielle, oftest børende , formål (f.eks. gulvbjelke, takbjelke osv.)

Bjelkelag: Bjelkelag/etasjeskiller består av trebjelker med gulv på oversiden og himling eller stubbeloft på undersiden

Boks: Trelast med tilnærmet kvadratisk form i forholdsvis grove dimensjoner. Også kalt firkant

Bord: Skurlast eller høvellast av tykkelse t.o.m. 32 mm, og bredde 75 mm eller mer

Brystning: Veggparti i "brysthøyde" mellom gulv og vindu, ofte laget

Bunnsvill: Horisontal underramme i vegger av bindingsverk

C/C: Senter til senter.

C-last: Justert skurlast sortert etter spesielle regler for bruk i bærende konstruksjoner

Dampsperre: Plastfolie som stopper fuktighet

dB: Decibel, mål for lyd

Dekningsbredde: Den bredden trelasten vil dekke ved sammenlegning til den flaten den skal danne

D-glass: Underlagspapp på glassfiberstamme

Diffusjon: Fuktig luft

Drager: Bærende bjelke som understøtter et bjelkelag

Endepløyning: Spor (not og fjær) i enden på et bord, slik at man får en pen skjøt og reduserer kappesvinn

EPS: Ekspander polystyren

Feielist: Som oftest smal list som brukes i overgang mellom gulv og dørterskel eller utenpå eksisterende gulvlist evd legging av gulvbelegg etc.

Fiberpuss: Armert puss som består av en fiberarmert spesialpuss og et fibernett, vanligvis av glassfiber. Anbefales brukt utvendig over bakken på all Leca. Når pussen er armert og fiberforsterket har den svært høy motstand mot riss

Fingerskjøt: En sammenføyningsmetode for skjøting av trelast. Danner en skjøt som er minst like solid som virket i seg selv

Finpuss: Fingradert ferdigmørtel, brukes som finish på loddpussede vegger før maling og tapetsering

Fjær: Utsikkende profil langsetter et (panel)bord som monteres i noten ved skjøting

Flytesparkel: Selvutjevnende sementbasert sparkelmasse for enkel avretting av betonggulv og dekker

Fondvegg: En vegg som fremstår som en kontrast til de andre veggene i et rom. Også kalt kontrastvegg

Forskaling: Støpeform for betong

Galvanisering: Rustbeskyttende overflatebehandling av metall

Gerikt: List som dekker fugen mellom vegg og vindu, eller vegg og dør. Avrundet på begge sider. Også kalt karmlist

Gesims: Avslutning på vegg horisontalt

Gjære/gjæring: Endekaping 45 o for skjøting av lister f.eks. rundt et vindu eller i et vinkelrett hjørne

Glattkant: Høvlet trelast uten pløynings- eller pynteprofil

Halvstaff: Høvlet list med halvsirkelformet tverrsnitt

Hanebjelke: Øvre tverrbjelke i en takstol

Himling: Fagspråkets ord for tak. Himling er avgrensningen av et innvendig rom, eller underssiden av hvert etasjeskille

Høvellast: Trelast som er fullhøvlet på alle sider

Justert skurlast: Trelast som er justerhøvlet på minumum 2 sider innenfor en toleranse på +/- 1 mm

Kaldras: Luftsstrømmingseffekt i rom, skyldes avkjøling av romluft ved flater med lav overflatetemperatur, f.eks. vinduer

Konstruksjonsvirke: Trelast soms kal brukes der det blir utsatt for belastninger og som er speseielt sortert for å tåle dette

Krympestriper: Ubehandlede striper mellom over- og underliggere som kan fremkomme når panel/kledning krymper

Kvartstaff: Høvlet list formet som 1/4 av et sirkeltverrsnitt

K-virke: Konstruksjonsvirke; trelast som skal brukes der det blir utsatt for belastning og som er spesielt sortert for å tåle dette

Leca: Kuler laget av ren leire i en spesialovn som gir en slags popcorn-effekt, der leieren popper opp og får en porøs innsideog en sterk overflate. Av disse kulene lages det bl.a. blokker ved å tilsette sand og sement

Lekte: Trelast i smale bredder og små tykkelser til utlekting av vegg, tak etc.

Liggefuge: Vannrett mørtellag mellom blokker

Limtre: Større bjelker i tre som er limt sammen av flere tynnere enheter

Loddpuss: En helt opprettet og plan pusseflate

Losholt: I bindingsverk er losholt en bygningsdel innfelt horisontalt mellom stendere over og under åpninger for vinduer og over døråpninger

Lusing: Små klosser som tetter hull som oppstår ved bruk av panel med over- og underligger, og utenpåliggende list

MDF: Medium Density Fiberboard. Fabrikert treprodukt laget av mykt trevirke, kombinert med voks og lim

Murkrone: Toppen av en murvegg

Mørtelstreng: Mørtel utlagt i tynne spor

Not: Utfrest spor langsetter et (panel)bord som fjæren monteres inn i ved skjøting

Pilar: Stor søyle

Planke: Skurlast eller justert skurlast av tykkelse minimum 36 mm og bredde minst 98 mm

Puss: Overflatebehandling av murverk der mørtel påføres muren med brett eller kastes på med murskje

Pussavretting: Toppen av mur som er gjort vannrett ved hjelp av betong

Radonsperre: Element i oppbyggingen av sålen i huset som sikrer en effektiv tetting mot radongass fra grunnen

Reisverk: En eldre byggemåte for trehus der veggene besto av vertikalt, tettstilte planker

Rekke: Trelast i dimensjoner 36-73 mm tykkelse og 36-73 mm bredde

Rundstokk: Høvellast bearbeidet til rundt tverrsnitt

Rupanel: Panelbord med mindre krav til utseendet, beregnet til undertak (taktro), undervegger og andre ikke synlige formål

Saling: Rammeverk for retnings- og/eller høydeangivelse

Skuring: Overflatebehandling der mørtel glattes/jevnes ut med såkalt pussbrett

Skurlast: Trelast fremstilt direkte av tømmerstokken slik den fremstår før videre bearbeiding

Slemming: Enkel og selvbyggervennlig overflatebehandling der mørtel påføres med kost i ett eller flere strøk

Sløyfe: Tynn trelist som legges under taklektene på tvers av disse for at vannet skal kunne passere fritt under lektene

Spikerslag: Horisontalte eller vertikale materialer som danner spikerfeste for montering av kledning, panel, plater osv.

Stender: Vertikal konstruksjonsdel f. eks. bindingsverk, forkskaling eller stillas.

Stussfuger: De loddrette fugene mellom blokkene

Styrkesortering: Visuell eller maskinell sortering for styrkeberegning av trelast for bruk i bærende konstruksjoner

Sville: Horisontal underramme (bunnsvill) eller overramme (toppsvill) i vegger av bindingsverk

Søyle: Frittstående, loddrett bygningsdel med bærende funksjon. Som regel sylindrisk tverrsnitt

Tatørr: Pussflate som har tørket noe. Settes fingertuppen mot pussen skal det kun bli små merker

Tomme: Lengdemål som tidligere blir brukt ved omsetning av trelast. 1 tomme = 25, 4 mm (eng.)

Toppsvill: Horisontal overramme i vegger av bindingsverk

To-tom-fire: Gammel betegnelse på skurlast i dimensjon 50x100 mm, eller justert skurlast i dimensjon 48x98 mm

Trekantlekt: Skråskårne lekter, vanligvis 50x50 mm eller 48x48 ,, diagonalt skåret. Brukes f.eks. under takpapp plassert inntil vindskibord

Trinnlyd: Lyd som overføres gjennom faste materialer, f.eks. fottrinn i etasjen over

Underpanel: Panelbord med mindre krav til utseende beregnet til undertak (taktro), undervegger og andre ikke synlige formål

Utforing: Et emne som monteres i sporet på dør- eller vinduskarmen for å utjevne tykkelsesforskjellen på døren/vinduet og veggen

Utlekting: Montering av lekter for å danne et luftsjikt i en konstruksjon eller tilpasse en tykkelse, f.eks. til isolasjon

U-verdi: Varnegjennomgangskoeffisient er et mål som brukes for å angi hvor god varmeisoleringsevne en konstruksjon har

Vannbrett: Skråhøvlet emne med drypprille på undersiden. Brukes særlig under vinduer for å lede vannet ut fra veggen

Vaskelist: Som oftest smal list som brukes i overgang mellom gulv og dørterskel, eller utenpå eksisterende gulvlist ved legging av gulvbelegg etc.

Weatherboard: Utvendig kledning med skråskåret forside. Også kalt Vestlandskledning

XPS: Isolasjon i form av ekstrudert polysteren

# data[].attributes.attachment_link.title
Ord og uttrykk i byggebransjen - Guide | Hva betyr det?

# data[].attributes.attachment_link.description
Dampsperre, akklimatisering, forskaling, himling. Du har sikkert hørt disse ordene i byggsammenheng, men hva betyr de egentlig?

# data[].attributes.attachment_link.description
Akkvisisjon blir i eiendomsutvikling brukt for å karakterisere oppgaver som skal lede frem til ønsket overtakelse av utviklingseiendom, dvs. fast eiendom som ønskes brukt til utvikling av anleggs- og byggeprosjekter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forkortelserpbl.Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven)SAK10Forskrift om byggesak (byggesaksforskriften)TEK10Forskrift om tekniske krav til byggverk (byggteknisk forskrift)TEK17Forskrift om tekniske krav til byggverk (byggteknisk forskrift)FDVForvaltning, drift og vedlikeholdfvl.Lov om behandlingsmåten i forvaltningssaker (forvaltningsloven) Ord og begreperAvvikDer avvik brukes i plan- og bygningslovgivningen betyr det manglende eller feilaktig oppfyllelse av krav gitt i eller med hjemmel i plan- og bygningsloven.AvviksbehandlingIdentifisere, behandle og lukke avvik, herunder hindre gjentakelse av avvik fra krav gitt i eller med hjemmel i plan- og bygningsloven.AvviksloggRegister over avvik med angivelse av status til behandling av avvik, dvs. om avviket er åpent eller lukket.Byggherre/tiltakshaverEnhver fysisk eller juridisk person som får utført bygge- eller anleggsarbeid.ByggeprogramEt overordnet strategisk dokument som fastlegger mål og ambisjoner for et BAE-prosjekt gjennom hele dets levetid.ByggverkBygning, konstruksjon eller anlegg.DetaljprosjekteringDetaljprosjektering på grunnlag av konsept eller forprosjektdokumenter.FravvikValg av alternativ ytelse som krever verifikasjon for oppfyllelse av forskriftskrav fremfor bruk av preakseptert ytelse.FunksjonskravKrav gitt som overordnet formål eller oppgave som skal oppfylles.Et funksjonskrav vil vanligvis være angitt kvalitativt (beskrevet med ord).Kan gjelde byggverket som helhet eller bygningsdeler, installasjoner og utearealer.InnemiljøLuftkvalitet, forurensninger fra materialer, prosesser og aktiviteter, ventilasjon, lys, termisk inneklima, fukt, rengjøring, støy og vibrasjoner.InspeksjonBedømmelse av samsvar ved observasjon og vurdering, understøttet, når det er aktuelt av måling, prøving eller tolking.KonseptSammenstilling av krav og ytelser som er grunnlaget for detaljprosjektering.Konseptet er resultatet av den overordnede prosjekteringen (forprosjekt).KvalitetsplanKvalitetsplanlegging er en del av kvalitetsstyring, med fokus på å fastlegge kvalitetsmål og fastsette nødvendige prosesser for driften og de tilhørende ressursene for å oppfylle kvalitetsmålene.Å etablere kvalitetsplaner kan være en del av kvalitetsplanlegging.LøsningerYtelsesnivå omsatt til konkrete løsninger med egenskapskrav til bygningsdeler og installasjoner. Egenskapskravene fastlegges i beskrivelser og spesifikasjoner.PraksisEtablert praksis, eller beste praksis, i en organisasjon er etablerte systemer, metoder og dokumenter for gjennomføring av prosjektarbeid. Etablert praksis kan også være preaksepterte løsninger i forhold til offentlig regelverk. Se også prosedyre.Preaksepterte ytelserYtelse angitt av myndighet i veiledning til byggteknisk forskrift, og som vil oppfylle, eller bidra til å oppfylle, ett eller flere funksjonskrav i forskriften.Preaksepterte ytelser angir minimum som er nødvendig for å oppfylle forskriftens krav.ProsedyreFremgangsmåte for å utføre en aktivitet eller en prosess. Prosedyrer kan være dokumentert eller ikke dokumentert. Når en prosedyre er dokumentert, brukes ofte termen «skriftlig prosedyre» eller «dokumentert prosedyre». Dokumentet som inneholder en prosedyre, kan kalles «prosedyrebeskrivelse».ProsjektdokumenterResultatdokumentene som lages i et bygg- og anleggsprosjekt. Omfatter normalt beskrivelser, spesifikasjoner, utredninger, notater, rapporter og tegninger.Prosjektering forprosjektProsjektering i faser fra program til og med forprosjekt.RegistreringNedtegnelse av resultater som er oppnådd eller aktiviteter som er gjennomført. Kvalitetsregistreringer kan brukes for eksempel for å dokumentere sporbarhet og for å skaffe bevis på verifikasjon, forebyggende tiltak og korrigerende tiltak.RevisjonSystematisk, uavhengig og dokumentert prosess for å fremskaffe revisjonsbevis og bedømme det objektivt for å bestemme i hvilken grad kriterier for revisjon er oppfylt.RisikoklasseKategori av byggverk, eller ulike bruksområder i et byggverk, fastsatt ut fra den trussel en brann kan innebære for skade på liv og helse.RomprogramOppstilling over de enkelte rom/romgrupper med angivelse av funksjon, nettoareal og arbeidsplasser.KvalitetssikringsrutinerSystem som sikrer etterlevelse av krav gitt i eller med hjemmel i plan- og bygningsloven.Kvalitetssikringsrutiner for en organisasjon kan omfatte forskjellige rutiner som et system for kvalitetsstyring, et system for økonomistyring eller et system for miljøstyring.Styrende dokumenterDokumenter som fastlegger hvordan et prosjekt skal gjennomføres. Kan være faste dokumenter i kvalitetssikringsrutiner eller spesielle planer i et prosjekt.Tverrfaglig kontrollKontroll av funksjonelle og fysiske grensesnitt mellom fag i en prosjektgruppe. Betegnes ofte som interndisiplinkontroll (IDK).VerifikasjonBekreftelse ved å fremskaffe objektivt bevis på at spesifiserte krav er oppfyltObjektivt bevis er data som understøtter at noe eksisterer eller er sant.YtelsesnivåTolking av funksjonskrav i tallfestede verdier. Ytelsesnivå fastlegges i konsepter og i forprosjektdokumenter.