# data[].attributes.body
Verdunska bitka je bila najduža i jedna od najznačajnijih i najkrvavijih bitaka Prvog svjetskoga rata na Zapadnom frontu. Odvijala se od 21. veljače do 18. prosinca 1916. u blizini Verduna između Francuske i Njemačke. U bitci je poginulo oko 250 000 vojnika, a oko 500 000 je ranjeno. Verdun je igrao značajnu ulogu u obrani strateški važnog položaja na rijeci Mezi. Nijemci nisu uspjeli pobijediti brzo, odmah na početku rata, kako je bilo predviđeno Schlieffenovim planom. Zbog toga se rat pretvorio u rovovski rat, u kome nijedna strana nije ostvarivala nikakve značajnije prodore.

# data[].attributes.body
Bitka se vodila od 31. svibnja do 1. lipnja 1916. na Sjevernom moru kod Jutlanda, Danska. Sukobljeni su bili Flota otvorenog mora Njemačke carske mornarice pod zapovjedništvom viceadmirala Reinharda Scheera i Velika flota Britanske kraljevske mornarice pod zapovjedništvom admirala Sir Johna Jellicoa. Namjera njemačke flote bila je namamiti u zamku i uništiti dio Velike flote, kako njemački brodovi nisu bili dovoljno brojni da bi se sukobili s cijelom britanskom flotom. Poslijepodne 31. svibnja, Beatty je stigao na domet von Hipperovog bojnog krstaša prije no što su to Nijemci očekivali, tako da je utjecaj podmornica na bitku otpao. Povlačeći se, von Hipper je uspješno dovukao britanske važnije brodove na put Flote otvorenoga mora. Tada se Beatty povukao prema Velikoj floti, izgubivši pri tome dva bojna krstaša od njih deset, dok je von Hipper zapovijedao samo s pet. Međutim, njemački progon prema Beattyevim brodovima doveo ih je prema Velikoj floti.

# data[].attributes.body
Bitka za Ypres je skupno ime za više bitaka iz Prvog svjetskog rata koje su se vodile oko belgijskog grada Ypresa. Tijekom rata, Ypres je bio stalna meta napada jer se smatrao glavnom preprekom na njemačkom putu do La Manchea. Druga bitka za Ypres izbila je 22. travnja 1915., a u njoj je Njemačka eksperimentalno koristila svoje novo oružje - bojni otrov. Treća bitka kod Ypresa bila je jedna od najvećih bitaka Prvog svjetskog rata. Bitka se vodila za kontrolu nad selom Passchendaele blizu Ypresa. Plan je bio da se napravi rupa u njemačkim linijama i da se napreduje do belgijske obale i zauzmu njemačke podmorničke baze.

# data[].attributes.body
Bitka kod Kobarida bila je jedna od važnijih bitaka Prvog svjetskog rata. Talijanska vojska trpjela je ogromne gubitke, velik broj zarobljenih i velik broj oduzete opreme. Caporetto je bio najslabija točka u talijanskoj liniji. Talijani su imali brojniju vojsku u odnosu na njemačke napadače ali oko Caporetta vojska nije bila toliko brojna. Bitka kod Kobarida trajala je do 19. studenog, a austro-ugarske i njemačke snage teško su porazile talijansku vojsku te napredovale u dubinu od 100 kilometara u talijanski teritorij, gotovo nadomak Venecije. Talijani su imali oko 30.000 poginulih i 275.000 zarobljenih vojnika dok su Centralne sile imale ukupno 20.000 poginulih i ranjenih.

# data[].attributes.body
Bitka kod Tannenberga 1914. godine bila je odlučujući sukob između Ruskog i Njemačkog carstva u prvim danima Prvog svjetskog rata. Ruske vojske su prešle u istočnu Prusku s ciljem zauzimanja Königsberga. Bitka se u početku odvijala dobro za Ruse, koji su se probijali na zapad do njemačkog protunapada 20. kolovoza, koji je odbijen. Naime, njemački general koji je pobijedio u toj bitki postao je tako slavan da je zasjenio i samog cara Vilima II. i s vremenom postao njemački predsjednik. Bio je to feldmaršal Paul von Hindenburg.

# data[].attributes.body
Kolubarska bitka je bitka Prvog svjetskog rata u kojoj su sudjelovale vojske Austro-Ugarske i Srbije. Dana 6. studenog 1914. godine austro-ugarske trupe forsiraju Drinu i nastupaju prema Šumadiji dok srpski topovi šute zbog nedostatka streljiva. Vojska se nalazi u raspadnom stanju bježeći ispred moćnijeg neprijatelja. Da stanje bude gore za vojskom se povlači i narod. Nakon Kolubarske bitke koja je snažno odjeknula u Europi i svijetu.

# data[].attributes.body
Krasnik je grad u današnjoj istočnoj Poljskoj s oko 25.000 stanovnika koji se 1914. nalazio na teritoriju Ruskog Carstva, nekih 35 km sjeverno od austrougarsko-ruske granice. Grad je smješten 50 km južno od Lublina, važnog željezničkog čvorišta poljskog bojišta. Bitka kod Krasnika je bitka koja se između austrougarske i ruske vojske vodila tijekom Prvog svjetskog rata na Istočnom bojištu. Ista je trajala od 23 do 25. kolovoza 1914., te je završila porazom ruske vojske.

# data[].attributes.body
Bitka kod Arrasa odigrala se, od 9. travnja do 21. svibnja 1917., na britanskom dijelu Zapadnog bojišta u okviru Savezničke proljetnje ofenzive. Druga faza bitke počela je 23. travnja na bojišnici južno do Lensa do Croisillesa. U široj okolini Croisillesa, 7 njemačkih divizija pružilo je naročito žilav otpor, uz jake protiunapade. Ovo je bila tipična bitka iscrpljivanja koju je Britancima nametnulo francusko Vrhovno zapovjedništvo. No, britanski uspjesi olakšali su francusku ofenzivu na rijeci Aisne privlačenjem njemačke pričuve prema Arrasu. Britanci su izgubili oko 160.000, a Nijemci oko 130.000 vojnika, među kojima je 20.000 zarobljenih. Ofenzivom front nije probijen, već je pomaknut samo za oko 5 km na duljini od 32 km, sada obuhvaćajući i greben Vimyja.