# data[].attributes.body
Under 2.vk var USA og Sovjetunionen allierte og kjempet mot nazismen og Øst-Tyskland (aksemaktene).

Under krigsoppgjøret ble Tyskland og Berlin delt i 4 okkupasjonssteder. Det endte opp med at USA, Frankrike, Sovjetunionen og Storbritannia fikk hver deres del av Tyskland og Berlin.

# data[].attributes.body
Marshallplanen var et amerikansk økonomisk hjelpeprogram som ble lansert av Usa etter 2. vk.

Marshallplanen medførte økonomisk hjelp i form av lån, økonomisk støtte, og forsyning av næringsmidler og varer, til 18 europeiske land. Den er ansett som avgjørende for gjenoppbyggingen av Europa i årene etter andre verdenskrig.

Årsak
Andre verdenskrig hadde ført til ødeleggelser i de fleste europeiske land og det var Tyskland som måtte betale store krigsskadeerstatninger. I 1945 ble Tyskland delt i fire okkupasjonssoner, en sovjetisk, en fransk, en britisk og en amerikansk. De amerikanske og britiske okkupasjonssonene i Tyskland var høyt industrialisert og tett befolket, og helt avhengige matvareimport. Når de ikke ble tillatt og gjenreise industrien, kunne de heller ikke betale for nødvendig import av mat. Marshallplanen var viktig for å opprettholde transporten av matvarer og innsatsvarer for industriutviklingen, kull og olje.

Marshallplanen ble laget fordi det ble viktig for USA å begrense hvor mye Sovjetunionen kunne påvirke Europa. Derfor ga amerikanerne økonomisk støtte til flere europeiske land, som hadde problemer etter krigen.

De østeuropeiske landene og Sovjetunionen kunne ikke godta Amerikansk krav om økonomisk politikk og samarbeid fordi det var i strid med landets planøkonomi. Derfor kunne de ikke motta Marshallhjelpen.

# data[].attributes.body
Trumandoktrinen er navnet på talen den amerikanske presidenten, Harry S. Truman holdte i den amerikanske kongressen 12. mars 1947. Han mente at amerikanerne skulle hjelpe landene som var utsatt for å bli kommuistisk skulle få hjelp, slik at de forble demokratisk. MEN, i mot at landene fikk hjelp, måtte de love at de skulle være demokratisk og ikke ble kommunistiske.

# data[].attributes.body
Spenningen mellom østen og vesten førte til at det ble dannet to nye militære organisasjoner og allianser. I 1949 ble den vestlige forsvarsalliansen, NATO dannet.

Hensikten med NATO var å bygge opp et felles forsvar mot det kommunistiske Sovjetunionen. Land som meldte seg inn i alliansen var blant annet: Norge, Danmark, Island, Storbritannia, Nederland, Frankrike, Spania, Italia og Vest-Tyskland.

"Et angrep på et av medlemslandene er et angrep på alle medlemslandene"

# data[].attributes.body
Noen år senere ble en militær allianse, Warszawapakten dannet. Land som var medlem i denne pakten var det kommunistiske Sovjetunionen og andre kommunistiske land i Øst-Europa, slik som Polen, Øst-Tyskland, Ungarn og Tsjekkoslovakia.

# data[].attributes.body
I 1948 innførte Vestmaktene en ny pengevaluta i deres stat, slik at de fikk bedre kontroll over økonomien deres. Dette provoserte Josef Stalin, og han ønsket nå å presse vestmaktene til å fjerne den nye valutaen. Derfor satte han opp en blokade som stengte alle innfartsveiene til Vest-Berlin. Dette gjorde han for å stoppe forsyningene av mat og varer. Denne blokaden kalles for, Berlinblokaden.
Berlinblokaden førte til at forskjellene mellom USA og Sovjetunionen ble større. Det endte med at Tyskland ble delt i 2 stater.

Vestmaktene ble enige om å slå sammen deres soner i Tyskland til kun en vesttysk stat. De kalte staten for Vest-Tyskland eller Forbundsrepublikk Tyskland (BRB). Sovjetunionen gjorde om sin okkupasjonssone om til "Den Tyske demokratiske republikk", også kalt Øst-Tyskland.

# data[].attributes.body
I 1949 var stadig flere folk fra Øst-Tyskland som ville inn i Vest-Tyskland. Grunnen til dette var fordi Øst-Tyskland ble styrt av Sovjetunionen og det var strengere regler, mindre ytringsfrihet og folket følte seg overvåket av DDR (Myndighetene i Øst-Tyskland). Vest-Tyskland var derimot styrt på en mindre brutal måte, de hadde kun et ønske om å  bygge opp økonomien til Tyskland, og ikke presse så mye penger som mulig ut av landet på kortest tid, slik som Sovjetunionen gjorde.

Tilslutt ble flyktningstrømmen fra Øst og til Vest-Tyskland et problem for de Øst-tyske myndighetene. Den eneste muligheten de hadde for å stoppe dette var å sette opp en mur langs hele grensen. I 1961 satte Øst-Tyskland opp 45 km lang piggtråd som gikk langs grensen til Øst og Vest-Berlin.
Piggtrådene ble senere skiftet ut med mur og betong. Denne muren ble kalt for "Berlinmuren".

I senere tid har Berlinuren blitt et symbol på den kalde krigens deling av Europa. Muren er fortsatt et viktig politisk symbol som preger det tyske samfunnet den dag i dag.

# data[].attributes.body
Dominoteorien er en teori som gikk ut på at hvis et land ble kommunistisk, ville mest sannsynlig nabolandene følge etter (på samme måte som en dominobrikke vil gjøre hvis en faller ned).

Dette preget særlig USA, ettersom at Asia hadde blitt kommunistisk. USA var redd for at flere land i Asia skulle bli kommunistiske og derfor støttet de enkelte land i Sørøst-Asia.

# data[].attributes.headline
"Varme kriger" under den kalde krigen                                  1950 - 1953 - Koreakrigen                                                           

# data[].attributes.subject
"Varme kriger" under den kalde krigen                                  1950 - 1953 - Koreakrigen                                                           

# data[].attributes.body
De første årene etter 2.vk foregikk den kalde krigen for det meste i Europa. Begge supermaktene ønsket å påvirke andre land, også i andre verdensdeler. Dermed spredte den kalde krigen seg til andre land.

Kommunistene i Sovjetunionen hadde overtatt makten i Kina i 1949. Landets leder, Mao Zedong, knyttet tette bånd til Sovjetunionen. USA fryktet derfor at kommunismen og kommunistene kunne få mer å si i Asia. De var redde for at flere land skulle bli kommunistiske.

Koreakrigen

Koreakrigen var en krigen varte fra i 3 år; 25. jun. 1950 – 27. jul. 1953. Korea var en tidligere japansk koloni og landet ble delt i to etter Japansk nederlag (Pearl Harbor) under 2.vk. Nå kontrollerte USA og Sovjetunionen hver sin del av Korea, men de trakk seg ut av landet før Koreakrigen brøt ut.

I 1950 gikk det kommunistiske Nord-Korea til angrep på Sør-Korea.

USA fryktet derfor at kommunismen og kommunistene kunne få mer å si i Asia. De var redde for at flere land skulle bli kommunistiske.

Denne tankegangen ble senere kalt for dominoteorien og det er en viktig forklaring på hvorfor USA noen år senere ble involvert i en ny krig i Asia, nemlig Vietnamkrigen.

Etter FN-vedtaket, ble medlemslandene oppfordret til å støtte Sør - Korea. Samtidelig gikk amerikanske styrker til aksjon. Selv om USA var med på Sør-Koreas side under krigen, fikk amerikanerne militær hjelp av 15 andre medlemsland. Norge sin side av krigen: Norge deltok med et feltsykehus og medisinsk hjelp som en del av FN-operasjonen som USA ledet under Koreakrigen.

Nord-Korea fikk våpen tilsendt fra Kina og Sovjetunionen.

Resultatet av Korea-krigen var at Korea forble et delt land (slik er det også i dag. Koreakrigen er et eksempel på hvordan supermaktene (Sovjet og USA) var involvert i krigen uten å direkte krige mot hverandre.

Våpenhvileavtalen mellom Nord og Sør-Korea ble undertegnet i juli 1953. I dag er det også våpenhvile mellom Sør og Nord-Korea.

# data[].attributes.body
Vietnamkrigen

På 1950-tallet ble også den tidligere franske kolonien, Vietnam todelt: et kommunistisk Nord-Vietnam som ble støttet av Kina og Sovjetunionen og et Sør-Vietnam som ble støttet av USA.

Vietnamkrigen ble en del av den kalde krigen da, USA i 1960-årene blandet seg inn i det som skulle bli en langvarig krig. Hensikten med det var å hindre at kommunistene skulle ta over makten i hele landet. Under den Kalde krigen brukte USA store militære ressurser, både våpen og soldater. Nord-Vietnam fikk (våpen)støtte fra Sovjetunionen og Kina.

Den amerikanske krigføringen i Vietnam var veldig brutal og den rammet sivilbefolkningen hardt. Krigen førte også til en stor internasjonal oppmerksomhet, og i USA ble den mer og mer upopulær. Det førte til protester i USA. Krigen endte med at USA måtte trekke seg ut  av krigen. Flere millioner mennesker var nå drept og såret, flere sivile enn militære faktisk!!

Hjemme i USA, demonstrerte og protesterte den vanlige sivil befolkningen. De ville få slutt på denne unødvendige krigen i Vietnam og de likte ikke at USA sendte unge menn inn i krigen. Da startet den såkalte, hippietiden. Hippietiden var en tid hvor man kledde seg med mye farger, blomster og gikk i slengbukser og lagde "peace" tegn.

# data[].attributes.body
Våpenkappløp er militært opprustning mellom 2 eller flere land. Et land ruster seg opp ved å få mer våpen eller ved å styrke sin armé. Helt frem til 1949 hadde USA hatt et stort forsprang på Sovjetunionen, men da Sovjetunionen lagde sin første atombombe, ble maktbalansen veldig likt.

Årsak til våpenkappløp:
- USA og Sovjetunionen hadde ulike ideologier.
USA var kapitalistisk, mens Sovjetunionen var kommunistisk.
- Spionerte på hverandre, fordi de var redde for at en av de skulle angripe.

I 1972 ble den første delen av SALT-avtalen undertegnet. SALT-avtalene handlet om

Målet med denne avtalen var å oppnå en større grense for kjernefysiske våpner. START 1-avtalen varte fra 1972 til 1977.

I 1991 undertegnet derfor stormaktene, START 1-avtalen. Dette blir sett på som en fortsettelse av SALT-avtalen som  var 2 avtaler fra 1972 til 1979. Denne avtalen handlet om begrensninger på atomvåper og at stormaktene ikke kunne ha mer en 1600 våpenbærere på sin side. Våpenbærere vil si: land- og sjøbaserte raketter, cruise-missiler og atombombefly.

Som konsekvens av oppløsningen av Sovjetunionen i 1991, omfattet Russland bare en liten del av deres eget territorium. Sovjetunionen ble delt i flere stater, nemlig: Russland, Ukraina, Hviterussland og Kasakhstan. For at disse 3 landene skulle være på lik linje med USA og Sovjetunionen måtte de ratifisere "ikke sprednings avtalen".

Samtidlig som USA og Sovjetunionen hadde et våpenkappløp, hadde de et romkappløp.

# data[].attributes.body
USA og Sovjetunionen konkurrerte om å utforske verdensrommet og få første kunstige satellitt og mennesker ut i rommet, og deretter få mennesker til månen.

Sovjetunionen ledet dette kappløpet, fordi de var først ut med å sende personer til verdensrommet, men det sies at det var USA som vant kappløpet, 21. juli 1969.

Den 20.juli 1969, sendte USA 3 menn med Apollo 9 opp til månenen. De 3 første på månen het, Neil Armstrong, Michael Collins og Edwin Buzz.