# data[].attributes.body
Jeg har undersøgt begrebet ”den rehabiliterende tilgang” og kan forklare, hvad det betyder.​

Jeg har kendskab til principperne og faserne for det rehabiliterende forløb.​

Jeg kan give eksempler på fysiske og psykiske funktionsnedsættelser.​

Jeg kan demonstrere, hvordan jeg yder praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.​

Jeg kan forklare og vise, hvordan jeg vil yde omsorg og vise respekt for borgeren​

Jeg kan tage hensyn til borgerens blufærdighed og grænser.​

Jeg kan forstå og forklare faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.​

Jeg har kendskab til, hvad indre og ydre motivation er.​

Jeg kan forklare Maslows behovspyramide.​

# data[].attributes.body
Servicelovens §83a har efter kommunalbestyrelsen pligt til at tilbyde personlig pleje, praktisk hjælp og madservice i hjemmet til personer, som på grund af midlertidigt eller varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer ikke selv kan udføre disse opgaver.
Kommunen skal bla. tilbyde hjælp eller støtte til nødvendige  praktiske opgaver i hjemmet.

# data[].attributes.body
Rehabilitering er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og fagfolk.

Formålet er, at borgeren, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykiske og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv.

Rehabilitering baseres på borgerens hele livssituation og beslutninger og består af en koordineret, sammenhængende og vidensbaseret indsats.

# data[].attributes.headline
Forskellen på den rehabilitering tilgang og et rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.subject
Forskellen på den rehabilitering tilgang og et rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.body
Rehabiliterende tilgang:
Den rehabiliterende tilgang er et fælles perspektiv på tværs af de forskellige aktiviteter i sundhedsvæsenet. Det er en forudsætning for et vellykket rehabiliteringsforløb, at der er sammenhæng i indsatsen på tværs af sektorer og forvaltninger.

Rehabiliteringsforløb:
Rehabilitering er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og medarbejdere. Formålet er, at borgeren, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykiske og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv.

# data[].attributes.body
Kilde:
Socialstyrelsens principper for rehabiliteringsforløb. Kap.16, side 364.

Borgeren skal aktivt deltage.

Forløbet skal tilrettelægges individuelt efter borgerens behov.

Forløbet skal tage udgangspunkt i borgerens livssituation.

Der skal mål, delmål, aftales hvornår målene skal nås.

De forskellige fagggrupper skal arbejde sammen. Tværfagligt rehabiliteringsteam, som kan bestå af : Sygeplejersker/SSH/SSA, kontaktperson (FSIII)

Forløbet skal være opleves sammenhængende for borgeren.

Borgeren og fagpersonerne skal hjælpes ad med at planlægge. (triage)

Forløbet skal tage udgangspunkt i sikker viden.

# data[].attributes.body
Hans bor alene i en 2-værelses lejlighed i Odense M

Hans ægtefælle, Jytte, døde for et par år siden, og siden har Hans været alene. Dog ser han en jævnaldrende kvinde en gang imellem, fordi det er dejligt at have en at dele nogle oplevelser med.
Jytte og Hans fik sammen 2 børn. Hans har 5 dejlige børnebørn, hvor de ældste er voksne og hjælper ham med bl.a. e-boks og elektronisk post generelt.

Livsstilssygdom KOL
Symptomerne for KOL er åndenød, hoste og slim, hvis man har KOL skal man bruge flere kræfter på at trække vejret.
Funktionsevne I (1):
Lette begrænsninger. Behov for minimal hjælp.

Værdier/livsførelse: Hans er født og opvokset i Jerup i Vendsyssel nord for Frederikshavn (Region Nordjylland). Han har 5 søskende, 3 brødre og 2 søstre. Det var et fattigt hjem, hvor faderen var landsbysmed og skoede heste, og moderen var hjemmegående husmor. På trods af fattigdom, så havde Hans en tryg barndom. Alle søskende befinder sig stadig i det nordjyske, så Hans er den eneste fra familien på Fyn.

Hans har altid godt kunnet lide at møde mennesker og bruge sig selv kreativt som dekoratør. Hans kan også godt lide at være præsentabel. På samme måde har det altid været en vigtig værdi for både Hans og Jytte, at hjemmet fremstod rent og pænt. Hans har også altid godt kunnet lide god mad, så han har altid været lidt godt i stand.

Hans synes han har haft et godt liv.

Indsatser:
Borger er visiteret til følgende indsatser:

Rengøring hver 14.dag

Personlig hygiejne

Besøg 3x dagligt

Bad 2x om ugen

Genoptræning med Fys/Ergoterapeut. Se tværfaglig samarbejde.

# data[].attributes.body
Der er forskellige typiske indgangsvinkler til at blive visiteret til et rehabiliteringsforløb:
• Borgere, der ikke tidligere har modtaget hjemmehjælp, retter selv eller via andre instanser.
Visitator identificerer på den baggrund, om der er et rehabiliteringsbehov
• Visitator identificerer rehabiliteringsbehov ved borgere, der allerede modtager hjemmehjælp, men som fx. overgår fra praktisk til personlig hjælp eller flytter i plejebolig
• SOSU-personalet i hjemmeplejen identificerer borgere med rehabiliteringsbehov, hvorefter visitator eventuelt visiterer til et forløb.

# data[].attributes.body
Borgerens pårørende er en væsentlig samarbejdspartner, fordi de kan give informationer omkring borgernes liv og ønsker.

# data[].attributes.body
Målsætning er et meget vigtigt element i et rehabiliteringsforløb, det gør at borgeren får motivation til at

# data[].attributes.body
den forløbsansvarlige fagperson afgør på baggrund af den systematiske udredning og individuelle rehabiliteringsplan, hvilke faggrupper der skal inddrages i samarbejdet om rehabilitering.

# data[].attributes.body
når den tid, der er sat som ramme for rehabiliteringsforløbet, er gået, skal den forløbsansvarlige i samarbejde med borgeren og eventuelt andre fagpersoner føle op på, om borgeren har sit mål og sine delmål.

# data[].attributes.body
De 7 kompetencemål

Kompetencemål GF2

1. Forklare borgerens forløb i social- og sundhedsvæsenet og faggruppens rolle heri.

2. Forstå og forklare rammerne for den rehabiliterende tankegang, herunder faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.

3. Forklare hvordan man kan igangsætte og understøtte sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter.

4. Vejlede borgeren i brugen af velfærdsteknologiske hjælpemidler samt vejlede og støtte borgeren i kontakten med det digitale Danmark.

5. Møde borgeren og pårørende på en etisk og respektfuld måde, herunder medvirke til at forebygge konflikter i jobudøvelsen.

6. Udvise motivation og tage aktivt ansvar for egen læring med fokus på egne ressourcer og begrænsninger.

7. Udøve jobfunktionen under hensyntagen til de sikkerhedsmæssige, arbejdsmiljømæssige, ergonomiske og hygiejniske principper.

# data[].attributes.body
Personlig hygiejne

Toiletbesøg

Påklædning

Kommunikation

Mobilitet

Spisning

# data[].attributes.body
Kort introduktion

ADL Taxonomien er et dokumentationsredskab til at beskrive personers aktivitetsformåen indenfor en række hverdagsaktiviteter. Redskabet er oprindeligt udviklet i Sverige, men har været anvendt af danske ergoterapeuter i flere år.

Formål
Formålet med udviklingen af ADL Taxonomien var at skabe en begrebsstruktur, i form af et professionelt sprog, som ergoterapeuter kan anvende i deres kliniske arbejde til at beskrive klienternes formåen og problemer i forbindelse med hverdagsaktiviteter.

Målgruppe
Mennesker, som har problemer med eller i risiko for at udvikle problemer med udførelse af nødvendige og betydningsfulde hverdagsaktiviteter.

Beskrivelse
ADL Taxonomien dækker 12 padl og iadl aktiviteter, som udføres af de fleste mennesker.
ADL Taxonomien er opdelt i 3 niveauer: aktivitetsformer, aktiviteter og delaktiviteter, hvor hver aktivitet (ex. påklædning) består af en række delaktiviteter (ex. tage sko og strømper på, tage tøj/på på overkroppen…).

Antallet af delaktiviteter indenfor en aktivitet varierer fra 3 til 6. ADL Taxonomien omfatter i alt 47 delaktiviteter. Desuden er det muligt at tilføje nye aktiviteter og delaktiviteter, når relevant. Ved anvendelse af ADL Taxonomien tages udgangspunkt i det enkelte menneskes vaner, roller
og behov ved kun at vurdere de aktiviteter, som er meningsfulde og relevante for personen.
Afdækningen af personens aktivitetsproblemer kan foregå enten som et interview eller observationer. Resultatet kan enten opsummeres på et undersøgelsesskema eller en ADL
cirkel. Ved anvendelse af ADL cirklen har ergoterapeuten mulighed for at anvende linjer, farver og symboler til at a) beskrive aktivitetsformåen før og efter intervention b) identificere mål og interventionsområder c) beskrive forskel på information opnået ved interview og ved observation d) illustrere forskellen på, hvad personen kan og hvad han faktisk gør og e)beskrive, hvordan ADL formåen ændrer sig ved miljøskifte eller i løbet af døgnet.

Anvender man derimod undersøgelsesskemaet kan man angive, hvad personen kan, rent faktisk gør eller ønsker at kunne. Forfatterne har desuden foreslået anvendelse af en skala med kategorierne ”tilstedeværelse” af (+) eller ”fravær” af (-) selvstændig udførelse af aktiviteter, men understreger, at man ikke bør opsummere scores til en totalsum, da der er
tale om en ordinalskala. Det samme gælder, hvis man udvikler andre talbaserede ordinalskalaer til ADL Taxonomien.
Tidsforbrug
Tidsforbruget afhænger af, om informationen indsamles igennem interview eller observationer og udfyldes af ergoterapeuten alene eller af et team.

# data[].attributes.headline
Rollen som SSH/SSA er at støtte, guide, hjælpe og vejledning borger til at blive raske og klare sig selv 

# data[].attributes.subject
Rollen som SSH/SSA er at støtte, guide, hjælpe og vejledning borger til at blive raske og klare sig selv 

# data[].attributes.body
Kommunikation med borgeren

Omsorg/egen omsorg

Rehabiliterende tilgang/forløb

Sundhedsfremme og forebyggelse

Arbejdsmiljø & Sikkerhed

Ergonomi

Forflytning

Indretning af borgerens hjem.

Samarbejde samt egen rolle som elev. SSH/SSA

Mødet med borgeren.

Kommunikation, samarbejde & forebyggelse af konflikter.

Rehabilitering.

Sundhedsvæsenet. Sundhedsvæsenets opbygning. Tværfaglig indsats. FSIII.

Rollen som fagperson.

Fagsprog, observationer & dokumentation.

Hygiejne. Personlig hygiejne.

Arbejdsmiljø & Ergonomi. Toneleje & Sprog.

Sundhed, sundhedsfremme og forebyggelse.

# data[].attributes.headline
Vores borger Hans mål er at kunne gå fra seng til badeværelse og bruge rollator.

# data[].attributes.subject
Vores borger Hans mål er at kunne gå fra seng til badeværelse og bruge rollator.

# data[].attributes.headline
Mestring, Vores borger skal guides, orientere til at gå og bruge  rollator.

# data[].attributes.subject
Mestring, Vores borger skal guides, orientere til at gå og bruge  rollator.

# data[].attributes.body
Mestring er den måde vi klarer nye situationer eller udfordringer på.

Kan borgeren forstå, hvad der sker omkring ham? (begribelighed)

Har borgeren ressourcer nok til at klare situationen i forhold til de krav, der er til borgeren? (håndterbarhed)

Oplever borgeren sin tilværelse som meningsfuld? (meningsfuldhed)

# data[].attributes.body
Abraham Maslows behovspyramide.
Indtaling: Mihaila.
Kamera: Irene H.

# data[].attributes.body
Indtaling: Mihaila
Kamera: Irene H.

# data[].attributes.body
Indtaling: Gitte
Kamera: Irene H.

# data[].attributes.body
Indtaling: Minas
Kamera: Irene H.

# data[].attributes.body
Omsorgsnotat:

Advis: 23.Nov. 2022

Ved morgenbesøg kl.8.15 har ut. observeret at Hans har været faldet og brækket lårbenet (fraktur) og har derfor tilkaldt kollegaer som assistance, samt ambulance til indlæggelse.

Der skal derfor laves SMART mål efterfølgende til når Hans kommer tilbage fra sygehuset som indsats, rehabiliterende forløb/tilgang.

Mvh. SSA. Irene H.

Ps: følgende er vedlagte til opfølgning til: Gitte (Sygeplejerske), Stera (SSH-elev), Minas (SSH), Mihaila (leder)

# data[].attributes.body
SMART mål med borger Hans, 80 år
Indtaling: Stera
Kamera: Irene H.

# data[].attributes.body
Hans' første tur på rollator.