# data[].attributes.body
Der findes ingen (direkte) medicin endnu (for dysfagi), der kan forbedre synkefunktionen i mund og svælg (øvre dysfagi).

Men der er flere typer medicin der kan forbedre synkeproblemer forårsaget i spiserøret (nedre dysfagi).

Man kan ikke blive helbredt for det, da det er kronisk.

# data[].attributes.body
https://h5p.laerit.dk/wp-admin/admin-ajax.php?action=h5p-lrtembed&id=5948

# data[].attributes.body
https://h5p.laerit.dk/wp-admin/admin-ajax.php?action=h5p-lrtembed&id=5903

# data[].attributes.body
Jeg var i Snuse-praktik på Bryggergården i Otterup.

Der var en  mandlig beboer med Dysfagi, da han har Alzheimers.

Borgeren fik knust sin medicin, som blev givet via sonde i maven.

Efter ca 20 min fik han sondemad.

Fik sondemad hver 3. / 4. time, og medicin ca. x gange i døgnet (husker ikke lige).

Det var kun de pårørende, når de var på besøg, som gav borgeren alm. mad - i form af lidt slik, rugbrød skåret meget fint ud, mm.. (Men de pårørende var så også ansvarlige for konsekvenserne ved evt. fejlsynkning)

Borgeren lever fint med Dysfagi, men pga Alzheimers gik han med rollator.

# data[].attributes.body
Jeg var så heldig at være en uge i praktik på Rytterkasernen i odense, hvor jeg også var heldig at møde P. som havde dysfagi.
P. havde store problemer med at synke og hostede hele tiden mens han spiste.
De andre beboere på afdelingen havde ikke lyst til at sidde i fællesrummet og spise samtidig med P., fordi hans hoste generede dem.
P. fik gelebrød i kvarte og med samme pålæg som de andre beboere, det var bare meget meget finthakket.
P. fik også en geledrik til maden, som var saftevand med fortykningsmiddel.
Trods sine problemer med dysfagi, var P. en fantastisk klog og glad mand, der elskede livet og elskede at synge.
P. havde en hjerneskade og deraf dysfagi.

# data[].attributes.headline
Er der flere og flere, som får Dysfagi ?

# data[].attributes.subject
Er der flere og flere, som får Dysfagi ?

# data[].attributes.body
Det afhænger af antal med demens, Parkinsons m.m.

Umiddelbart afhænger det af apopleksi (blodprop i hjerne / hjerneblødning), parkinsons.

# data[].attributes.body
Apopleksi (blodprop / blødning i hjernen) patienter  har en forekomst for øvre dysfagi mellem 25-81 %.

Parkinson patienter = 15-87 %

Demens patienter = 19 - 57%.

Blandt ældre mennesker ses en forekomst for dysfagi på henholdsvis 27 % for selvhjulpne ældre over 70 år i egen bolig.

51 % for ældre bosiddende på plejehjem.

# data[].attributes.body
Niveauinddeling af mad og drikke:
1. Sondeernæring.
2. Terapeutisk spisning, herunder gelèkost.
3. Purèkost.
4. Gratinkost.
5. Blødkost.

Drikkekonsistenserne kan opdeles således:
1. Gelèkonsistens.
2. Sirupskonsistens.
3. Kakaomælkskonsistens.

Gelèkost kan anvendes til patienter som har nedsat funktion i  mund og svælg området, men som er i stand til at mærke, hvis noget går i den gale hals.

Gelèkost er fremstillet af fint pureret mad.

Geleèn smelter ved kropstemperatur (37 grader) og derved glider maden lettere ned i svælg/spiserør.

Tilbydes gelèkost forudsætter det, at borgeren har normal følesans i svælget og er vågen.

Purèkost kan anvendes til patienter der kan indtage mere end nogle skefulde Purèkost.

Borgeren behøver ikke at kunne tygge, men skal have nogen tungetransport og spontan og faciliteret synkning.

Purèkost er mad i en cremet, ensartet og tyk konsistens, som ikke kræver tygning, men gør det let at synke maden.

Hvis det anvendes som fuldgyldig kost anbefales det at anvende energi- og proteinrige drikke til mellemmåltider evt.med fortykningsmiddel.

Gratinkost anvendes til borgere der har nogen tyggefunktion, nogen tungetransport og laterale bevægelse, det vil sige at tungen kan bevæges fra side til side, samt spontan synkning.

Gratinkost har en blød, ensartet og sammenhængende konsistens, der er let at tykke og som giver en spontan synkebevægelse.

Der må ikke være nogen form for klumper, skorper eller sej/ klistret konsistens.

Alle ingredienser skal være findelt og pureret inden tilberedning.

Gratinkost anvendes ofte som overgangs føde fra pure til fastere konsistens.Til borgere med hjerneskade anvendes gratinkost ofte som næsten fuldgyldig ernæring og kan så kombineres med sondeernæring til væske.

Blød kost:

Anvendes til patienter med funktionsnedsættelser i munden samt dårlig tand status. (manglende tænder, ømhed i munden, løse proteser)

Borgeren skal have en næsten fuldstændig tyggefunktion , tungefunktion samt en normal synkefunktion.

Blød kost består af hakkede eller findelte råvarer, der er dampet eller let stegt og serveres som en sammenhængende kost der ikke kræver fuld tyggefunktion.

Der må ikke være klumper eller hårde skorper i kosten.

Drikkekonsistens:
Tynde væsker er det svært at drikke for mange borgere med dysfagi, derfor tilbydes drikkevarer tilsat fortykningsmidler så væsken "løber" langsomt og risiko for feljsynkning nedsættes.

Gelekonsistens:
Gives til borgere der spontant kan synke eget spyt og har spontan hoste.
Gelekonsistens er så tyk at den kan spises med ske.

Sirupskonsistens:
Anvendes når borgeren er istand til at drikke gelekonsistens uden at fejlsynke eller hoste.
Sirupskonsistens kan drikkes af et glas, men løber meget langsomt.

Kakaomælkskonsistens:
Anvendes når borgeren er i stand til at drikke sirupskonsistens uden at hoste.
Drikkes af glas, men det løber langsommere end normale tynde væsker.

# data[].attributes.body
Størstedelen af personer, som lever med Dysfagi oplever, tilstanden bliver kronisk.

Dette sætter sit præg på bl.a. livskvaliteten, da personen opfatter den ernæringsmæssige del af sygdommen som negativt.

Grunden til dette er, personen får bl.a. sondemad og / eller gelebrød mm..

Drikkelse med gelemiddel i, så drikkelsen bliver tykkere - dermed lettere at drikke (fejlsynkning undgås).

Personen med Dysfagi lever (som hovedregel) et normalt liv - med forbehold for kost & væske ang synkningen.

Kvalitative studier viser, det er utrolig vigtigt at inddrage personen i kosten, mht. kost- og væske indtag (i samråd med Ergoterepeaut), da det "anderledes mad".

# data[].attributes.body
Borgere med dysfagi opdeles i flere grupper, alt efter hvilke funktioner der fungerer i mund og svælg.
Det er vigtigt at kosten er modificeret, det vil sige, at den er blød og kan synkes.
For en person med dysfagi er det ubehageligt at være ude af stand til at styre de funktioner, som vi fra barnsben er opdraget med:
Ikke spilde,
Ikke tage for meget mad i munden,
Ikke hoste ubehersket,
Ikke have madrester i ansigtet og omkring munden.

# data[].attributes.body
ØVRE DYSFAGI :

* samlet betegnelse for vanskeligheder med at bearbejde og synke mad, væske og evt. eget mundvand.

* et symptom ved mange sygdomme og tilstande.
(Kan skyldes motoriske, sensoriske og kognitive problemer.)

NEDRE DYSFAGI :

* relateret til vanskeligheder forbundet med at transportere mad og væske gennem spiserøret og mavesækken.

* skyldes f.eks. :
- mave-tarmsygdomme,
- hernier (bule "på væggen" i  et kropshulrum (f.eks. udposning fra bughulen gennem svagt sted i bagvæggen (lysken)),
- cancer
- allergier.

# data[].attributes.body
Dysfagi = Synkebesvær

Symptomerne kan være :

1. Du har rallende eller ”våd” stemme.

2. Dit mundvand løber.

3. Du hoster eller rømmer dig, når du spiser og drikker.

4. Du kan have madrester i munden efter et måltid.

5. Du har smerter og / eller ubehag ved synkning og spisning.

6. Du har gentagne lungebetændelser.

7. Du oplever utilsigtet vægttab.

# data[].attributes.body
* Skyldes ofte en skade i de dele af hjernen, der styrer den normale tygge- og synkefunktion.

* Desuden kan vejrtrækningsproblemer give synkeproblemer. (Ca. 50% af danskere, der rammes af en hjerneskade, har Dysfagi i den akutte fase.)

* Dysfagi kan også opstå som en naturlig del af aldring, men også forårsages af psykiske problemstillinger.

Kan også være psykisk, da :

* Ved stress og angst kan der komme muskelspændinger omkring svælg og strube.

* Dysfagi = symptom ved mange sygdomme,
f. eks. demens, parkinsons, sclerose, hjerneskade, cancer i hals- og mund-region, dårlig tand- og mundhygiejne.

# data[].attributes.body
* Hvad er dysfagi ?

* Hvordan behandler man Dysfagi ?

* Hvordan lever man med Dysfagi ?

* Hvor mange har Dysfagi (ca) ?

* Er der forskellige grupper, som kan få Dysfagi ?

* Får flere og flere Dysfagi (da det bl.a. er afledt af demens, parkinsons, mm) ?

* Har kosten indflydelse på Dysfagi ?

* Kan man blive udredt for Dysfagi ?