# data[].attributes.attachment_caption
2023. aasta märtsikuu Rakveres. Foto: Ain Liiva VIRUMAA TEATAJA

# data[].attributes.body
Globaalsed kliimamuutused on kaasa toonud Eestisse sagenenud ekstreemsed ilmastikuolud, mis avalduvad nii suvel kui ka talvel. Antud näide on selle aasta talvest, mis venis erakordselt pikaks ning lumi sulas alles aprillikuus ära. Veel maikuu alguses sain öökülmast tingitud kerget lumesadu varahommikul, kui kooli kõndisin. Veendusin, et see ei ole normaalsuse piirides ning kui juba praegu selliseid nähtusi esineb, siis mõnede aastakümnete pärast võivad need olla sagedasemad. Rakvere ilmastik ei ole mõjutatud merelisest kliimast niivõrd, kui mandrilisest ja seetõttu võib siinne ilmastik varieeruda kõvasti. Eelneva aasta ehk 2022. aasta suvel tõi erakordne kuumalaine kaasa mitmepäevased üle 35 kraadised ilmad, mis ei ole Eesti jaoks sobilik, kuna meie loodus ja eluspopulatsioonid ei ole kohastunud selliste oludega.

Raili Nurga G23

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viitna järved - vägev koht looduslikus võtmes

# data[].attributes.subject
Viitna järved - vägev koht looduslikus võtmes

# data[].attributes.body
Viitna järved asuvad Lääne-Virumaal Kadrina vallas ning sealsesse järve kompleksi kuulub kolm järve, millest tuntumad on Pikkjärv ja Linajärv. Need on oligotroofsed järved, mis tähendab, et järv on väikse toitainete sisalduse ja taimestikuga. Järvedest leidub erinevaid kalaliike nagu ahven, haug ja luts. Kuna vetikad kulutavad suurema koguse järve hapnikust, siis elab sealsetes vetes vähe kalu, mistõttu on kalapüük piirkonnas keelatud. Samuti on järvede ümber olemas matkarada, mis asetseb vaheldusrikkal maastikul ning kulgeb 7 kilomeetri pikkuselt. Matka saab ka soovi korral lühendada, mis teeb 7 km matkarajast hoopis 2,5 km teekonna.

Nora Karm

# data[].attributes.location_name
Käsmu matkarada, Laane tee, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu matkarada - vägev koht looduslikus võtmes

# data[].attributes.subject
Käsmu matkarada - vägev koht looduslikus võtmes

# data[].attributes.body
Koht, mida tahaksin oma külalistele või virumaalastele kindlasti näidata on Käsmu matkarada, sest sealne loodus on hingemattev. Käsmu matkarajal matkates tuli üllatuseks, et puude vahel peituvad kiiged. Kõndides möödusin kahest kiigest, aga sealses metsas võib neid leiduda veelgi. Esimesena lükkasin kiigele hoo sisse enda õe jaoks. Teisena istusin kiigele ise ning sealne ümbruskond lõi silmad särama. Loomulikult ässitasin kiigele ka oma vanemad, kuid see õnnestus ainult esimese kiigega, sest teisest kiigest kõndisid nad suure ringiga mööda. Rajal leidus ka palju rändrahne, millest suurim oli Matsikivi.

Nora Karm

# data[].attributes.body
Rakvere-Rannapungerja maantee kaudu sõites jõuab välja Peipsi järve äärde, mis on suviti paljudele virumaalastele hea puhke- ja supluskoht, kuid viimaste aastate jooksul on seal tihtipeale hakanud levima sinivetikad, mis takistavad ujumist ning järve ilu nautimist. Sinivetikad paneb vohama Maa klimaatiline soojenemine ehk atmosfääri keskmise temperatuuri tõus, mis muudab suved niiskemaks ja soojemaks. Seekaudu muutub ka vesi vetikate jaoks heaks paljunemiskohaks, kuna teatavasti saavad bakterid hästi soojas paljuneda. Märkasin mõju ise eelneval suvel, kui käisin järve ääres soojal suvepäeval ning kaldal oli näha mitmeid surnuid kalu. Viisin kaks pusletükki omavahel kokku ja seostasin hapnikuvaegse vee ja kalade surma sinivetikate vohamisega, millest ka nädal või kaks hiljem ajakirjanduses artikkel ilmus.

Raili Nurga G23

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.attachment_caption
Ontika paekallas. Allikas: Silver Kämara, VKG fotokonkurss

# data[].attributes.headline
Ontika paekallas - vägev koht looduslikus võtmes

# data[].attributes.subject
Ontika paekallas - vägev koht looduslikus võtmes

# data[].attributes.body
Ontika pankrannik on Balti klindi kõrgeim ja pikim tipp. Igale loodusteadlasele, -huvilisele ning ka tavalisele virumaalasele on see kindlasti üks asi, mille pärast uhkust tunda ja mida peaks korra elus ka siiski nägema. Pankrannik peegeldab meile vanaaegkonda, paljastades selle kambriumi- ja ordoviitsiumiaegseid kivimeid (Virumaa, 2023).
Eelkõige soovitaks ma ette võta matka mööda rannikuäärseid teid, kuna pankranniku lähedal asub ka Eesti kõrgeim juga Valaste. Sobib suurepäraselt näitamiseks ka külalistele.

Raili Nurga G23

Allikas:
Virumaa (10. märts 2023). Loodus. http://www.virumaa.ee/loodus/

# data[].attributes.location_name
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Oandu - Võsu matkarada asub Oandul Lahemaa rahvuspargis Lääne-Virumaal. Seal on 9,5 kilomeetri pikkune matkatee, mis algab . Matkatee kulgeb sealse endise Oandu-Koljaku loodusreservaadi põliseid metsi läbival muistsel Seljaku teel. Matkarada on kergesti läbitav nii jalgsi kui rattaga. Võimalus on ka telkida selleks ettenähtud kohas, teha lõket  ja grillida. Oandu-Võsu matkarada kulgeb suuremalt osalt mööda iidset Seljaku teed, läbi Koljaku - Oandu astangu aluste põliste metsade. Matkarada koosneb mitmekesistest pinnavormidest, metsakooslustest, allikatest. Saav näha vana tõrvaahju ja veskitammi varemeid, piirikivisid ja teisi pärandkultuuri objekte.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

Loodusega koos. (2023, 9.mai). Oandu-Võsu matkarada. https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/rahvuspargid/lahemaa-rahvuspark/1711

# data[].attributes.location_name
Ojaäärse loodusmaja, Võsupere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Ojaäärse loodusmaja - puhkekoht külalistele

# data[].attributes.subject
Ojaäärse loodusmaja - puhkekoht külalistele

# data[].attributes.body
Ojaäärse loodusmaja asub RMK Põhja-Eesti puhkealal kauni männimetsa rüpes Võsu jõe kaldal. Loodusmajja on oodatud veetma kvaliteetaega loodus- ja ajaloohuvilised seltskonnad, kes hindavad vaikust ja privaatsust. See on hea võimalus leevendada stressi ja veeta aega kohas, mida ümbritseb loodus. Vōimaluse korral saab võtta asulisi loodusõppeprogramme ja matkata. Võimalik rentida ka maja seminaride, nõupidamiste ja loodusteemaliste ürituste korraldamiseks. Toad on 4-8 kohalised (4 neljakohalist, 1 kuuekohaline ja 1 kaheksakohaline tuba) ja asuvad kahel korrusel. Voodivarustus (pesu ja rätikud) hinna sees. Köögi kasutamise võimalus (külmkapp, elektripliit, mikrolaineahi, toidunõud). Kaminasaali on võimalik kasutada ka nõupidamisteks (pabertahvel, grafo-ja dataprojektor, TV, videomakk, DVD-mängija, muusikakeskus, WiFi, teabekogu). Saun asub veidi eemal otse jõe kaldal.

Loodusmaja territooriumil on lõkkekohad laud-pinkidega ja võrkpalli mängimise võimalus.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

Loodusega koos. (2023, 9.mai). Ojaäärse loodusmaja. https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/puhkealad/pohja-eesti-puhkeala/1627

# data[].attributes.location_name
Viitna loodusõpperada, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viitna loodusõpperada - vägev koht looduslikus võtmes

# data[].attributes.subject
Viitna loodusõpperada - vägev koht looduslikus võtmes

# data[].attributes.body
Viitna loodusõpperada on oma pikkuselt vaid seitmse kilomeetrine ring ehk paras pikkus igale inimesele jalutamiseks. Viitna rajal kõndides on võimalik nautida imelisi vaateid „järvemägede“ – ooside ja mõhnade harjadelt järvedele ja metsale. Rada asub niivõrd Narva maantee ligidal, et siia on kerge pääseda isegi ühistranspordiga ehk näiteks bussiga. Vaheldusrikkal maastikul kulgev 7 km pikkune  õpperada algab Viitna Pikkjärve põhjakaldalt, viib kõigi kolme järve äärde ning tutvustab jääaja kujundatud pinnavorme, nende teket ning seal kasvavaid metsakooslusi. Õpperajal on 27 huvipunkti. Rada on tähistatud valgete märkidega puudel, mille keskel on roheline triip ehk eksimisvõimalus puudub, kui jälgida teed ja raja läbimiseks ettenähtud märke. Lisaks tuleb olla ettevaatlik vihmaste ilmade korral, mil on järsud nõlvad ning laudteelõigud Nabudi järve ääres üsnagi libedad.

Kui pikaks jalutuskäiguks napib jõudu või aega, saab piirduda ainult ringiga ümber Pikkjärve – nii on matka pikkus koguni vaid 2,5 km.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

Loodusega koos. (2023, 9.mai). Vita loodusõpperada. https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/puhkealad/pohja-eesti-puhkeala/1289

# data[].attributes.attachment_caption
Selja jõest saadud forell. Foto: Anita Kostap

# data[].attributes.headline
Selja jõgi - koht, mida näitaksin oma tuttavatele

# data[].attributes.subject
Selja jõgi - koht, mida näitaksin oma tuttavatele

# data[].attributes.body
Selja jõgi on hästi ilus ja puhas jõgi, mis tegelikult voolab üsna Rakvere linna lähedal. Selles jões leidub palju forelli ning olen ka ise käinud seal kala püüdmas. 15 minutiga näkkas kaks forelli ja üks neist oli täitsa noor veel. Arvatavasti kõikidele oma kaluritest tuttavatele ma seda jõge ei näitaks (muidu ei jää endale lõbu tulevikuks), kuid kõige lähedasemaid sinna viiksin ma küll. Tegelikult on sellel jõel lubatud kala püüda ainult kalastuskaardi olemasolul, mille tuleb eelnevalt endale soetada.

Pildil on näha seda väikest forelli, mille olin kätte saanud. Tema värvus oli hästi eriline minu jaoks. Pisike ujub edasi.

Anita Kostap

# data[].attributes.attachment_caption
2022. aasta jaanipäeva päikeseloojang Vergi rannas. Foto: Anita Kostap

# data[].attributes.headline
Vergi sadam - koht, mida näitaksin külalistele

# data[].attributes.subject
Vergi sadam - koht, mida näitaksin külalistele

# data[].attributes.body
Minule jäi see koht meelde seetõttu, et esiteks käisin ma seal esimest korda jetiga sõitmas ning teiseks veetsin oma 2022. aasta jaanipäeva seal. Mere peal oli väga äge sõita ning ilma nautida, kuna tol päeval oli väga soe ja päikseline. Vergis on ka eraldi rada jetiga sõitmiseks olemas, mida ka mina proovisin läbida, kuid arvestasin üht kurvi valesti ning vajutasin gaasi. Selle tulemusena lendasin jeti pealt otse vette. See oli naljakas kogemus. Kui oli jaanipäev, siis õhtu poole läksime sõpradega vaatama randa päikeseloojangut, mis oli imeline. Tol hetkel oli seal nii mõnus ja rahulik olla. Just sellised kohad Eestis panevadki mind mõtlema sellele, et kas ikka peab mujale reisima, kui saab puhata meie looduses sama hästi ja veelgi paremini.

Anita Kostap

# data[].attributes.body
Kuulun MTÜ Viru Ratsu klubisse alates 2016 aastast ehk nüüdseks olen esindanud Viru Ratsut 8 aastat. See on laiem kogukond, kuna klubisse kuuluvad enamus Lääne-Virumaa ratsutajaid. Klubi eestvedajateks on teatud inimesed, kes tegutsevad eesmärgiga hoida ratsasporti siinses piirkonnas elus ja lootusega kutsuda veelgi enam lapsi selle alaga tegelema, et tõsta selle populaarsust. Klubi korraldab klubi siseseid võistluseid, et anda alles alustavatele lastele juurde võistluskogemust ning annavad võimaluse võistelda ka juba pikemalt ratsutamisega tegelenud inimestele. Igal aastal hooaja lõppedes korraldab klubi väikese peo, et tänada ja kiita tublimaid ning lihtsalt veeta aega korra aastas nii, et kõigi tallide inimesed tulevad kokku. Seal toimuvad igasugused erinevad seltskonnamängud ja vaadatakse tagasi lōppenud hooajale.

Sandra Vahemets

# data[].attributes.location_name
Rakvere Kunstmurustaadion, Tuleviku tänav, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Rakvere kunstmurustaadion. Foto: Anita Kostap

# data[].attributes.body
2020. aasta kevadel otsustasin midagi uut proovida ja liituda jalgpalli trenniga Rakveres. Lisaks olid juba pikka aega mind sinna kutsunud mu klassiõed, kuna nad teadsid, et mängin jalgpalli hästi. Kuna Rakveres on ainult üks tüdrukutele mõeldud jalgpalli trenn, milleks on JK Tarvas, siis läksin just sinna. Suutsin seal olla ainult kaks kuud, sest sain aru, et antud trenn oli minu jaoks liiga kerge ja mul oli seal liiga igav. Treeneri suhtumine asjasse oli ka kuidagi ebaprofessionaalne kui võrrelda teda minu lauatennise treeneriga. Mulle meenub üks trenn, mis meil oli. Ootasime tüdrukutega trenni ning istusime kunstmurustaadionil maas. Mõned tüdrukud harjutasid lööke kaugemal ning üks hetk nägin ma, kuidas üks tüdruk oli löönud palli, mis lendas minu poole. Pall lendas mulle vastu kõrva ning see oli tohutult valus, kuna ta oli löönud seda täie jõuga. Umbes pool tundi trennist ei kuulnud ma väga midagi ning ka pea samuti surises ja valutas. Õnneks see tüdruk palus minult vabandust, kuna ta ei teinud seda meelega.

Anita Kostap

# data[].attributes.location_name
Rakvere staadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
TV 10 olümpiastarti finaal. Foto: Marko Mumm

# data[].attributes.body
Antud kogukonda ma enam kahjuks ei kuulu, kuid ikkagi on see minu jaoks oluline ja meeldejääv. Nimelt kui tegelesin umbes 4 aastat tagasi kergejõustikuga, siis kuulusin Rakvere Kergejõustikuklubi VIKE kogukonna alla. Seal oli mul oma trennigrupp ning minu treeneriks oli Jaak Vettik. Kõige ägedam selle kogukonna juures oli see, et liikmed said koos teha ning nautida sporti ja võistelda teiste kogukondade vastu. Võistlustel elasime alati enda omadele kaasa ning õnnitlesime võidu puhul või siis lohutasime kaotuse puhul. Kõige ägedamad võistlused tol ajal olid meie jaoks TV 10 olümpiastarti ning muidugi Kergejõustiku Eesti Meistrivõistlused. Sellesse kogukonda kuulumine arendas minus otsustusvõimet, abivalmidust ning üldteadmisi kergejõustiku kohta. Sealt sain endale sõpru, kellega suhtlen siiamaani. Muidugi jäävad mulle kõige paremini meelde kindlasti need laagrid, mis toimusid Porkunis. Need olid nii vinged, eriti too päev, kui kõik koos söögisaalis vaatasime jalgpalli MM-i või kui käisime Porkuni järve juures äikese ja vihmaga võrkpalli mängimas ja ujumas.

Anita Kostap

# data[].attributes.attachment_caption
Kalamehed ja Kalanaised Facebooki grupp. Kuvatõmmis: Anita Kostap

# data[].attributes.body
2020. aasta suvel liitusin Facebookis kalameeste ja kalanaiste grupiga, kuna just tol hetkel avastasin enda jaoks kalastamise. Niisiis oli mõistlik ja loogiline valik ühineda selle grupiga. Grupist leidub inimesi ka Virumaalt. Antud gruppi olen kuulunud juba peaaegu 3 aastat. Tavaliselt külastan seda gruppi vähemalt 3 korda nädalas, et näha teiste inimeste edu kalapüügis. Selles kogukonnas on võimalik saada nii abi, nippe kui ka müümise või ostmise võimalust. Nimelt on võimalik seal oma kalastustarbeid üksteisele müüa ning ka osta. Ise ma ei ole küll sealt midagi ostnud ega müünud, kuid see oleks kindlasti esimene koht, kuhu paigutaksin kuulutuse, kui sooviksin midagi kalastamise asjadest müüa. Mulle meeldib selle grupi juures see, et enamik liikmetest on sõbralikud ning abivalmid. Lisaks on võimalik sellest grupist leida kasulikke nippe, mida järgmine kord ise kalal proovida.

Anita Kostap

# data[].attributes.body
Lähimad kogukonnad kujunevad siiski ümber asetsevatest ja elavatest inimestest, kes elavad näiteks ühes tänavarajoonis. Mina elan ja kuulun seega Uue tänava kogukonda. Meid, kes elame kõik Uuel tänaval, ühendab ühtne ajalugu ning eramaja (ehitamine), kuna tean, et kõigil siin tänaval elavatel inimestel on eramaja, mille enamus on ise ehitanud või nende pere on ehitanud ja pärandanud edasi. Kunagi, mitte sugugi ammu, oli terve see-samune rajoon üks sooala ning mingit kogukonda siin ei olnud, kuid Nõukogude aja lõppedes hakkasid majad kerkima ning inimesed omavahel suhtlema. Meie Uue tänava kogukonnale on iseloomulik suhtlus ning üksteise aitamine. Mitmel korral on Uue tänava elanikud, kes on meie pere headeks tuttavateks kujunenud, palunud käia oma koera ja kassi toitmas ning nendega mängimas või jalutamas ajal, kui nad olid reisil. Vastutasuks saime koduseid köögi- ja juurvilju (ise kasvatatud) koos käsitöö õunamahlaga, mis mulle väga meeldis. Kogukonnad ühendavad inimesi ning seda ka meie puhul.

Raili Nurga G23

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.attachment_caption
Rakvere lauatennise noored president Alar Karisega. Foto: Kristel Mänd

# data[].attributes.body
Isegi tervet Virumaad sisse arvates saab öelda, et lauatennise kogukond pole kuigi suur, võrreldes näiteks jalgpalli või võrkpalli kogukondadega. See-eest on kogukond kokkuhoidev, üksteist abistav ning lõbus. Suuremas pildis vaadates võiksin öelda, et kuulun terve Virumaa lauatennise kogukonda, kuid otsustasin keskenduda selle kogukonna peale, mis on mulle kõige südame lähedasem ning selleks on meie Rakvere lauatennise kogukond. Pildil on näha vaid minu trennikaaslasi, kes kuuluvad samuti eelmainitud kogukonda, kuid tegelikkuses on meie kogukond suurem, olles Lääne-Virumaa lauatennise kogukonna üheks peaosaks. Meie kogukonda iseloomustab tahe ja armastus lauatennise kui hobispordi vastu. See armastus teeb iseseisvatest inimestest lauatennise kogukonna, kuhu kuuluvad nii mehed, kui ka naised erinevas vanuses. Minu trennikogukonnaga on väga palju huvitavaid lugusid, mida kõike ma isegi ei mäleta, seega keskendun rohkem eelneva aasta peale. Üks asi, mis meie Rakvere lauatennise kogukonda iseloomustab, on ühistegevused ning erinevatest üritustest osa võtmine. Näiteks käisime eelmise aasta maikuu lõpus Soomes võistlusel, juunikuus võtsime osa Ööjooksust ja käisime hooaega lõpetamas Oandu Puhkekeskuses. Oandus sai tehtud ka ligi 15 kilomeetrine matk. Peale seda olid kõigil jalad väsinud, kuid meie õnneks sai õhtul sauna ning külma vette hüpata. Soome võistlusega meenub lugu, kuidas tagasiteel sadamasse läksime kambakesi trammiga Helsinki kesklinna. Kesklinna jõudes märkasime, kuidas kõrval olevas trammis toimus piletikontroll ning kuna me sõitsime jänest, siis oli päris korralik adrenaliinilaks sees. Tänasime jumalat, et just meie trammi ei hakatud kontrollima. Lisaks külastas eelmise aasta oktoobris Rakvere Spordikeskust president Alar Karis, kellega oli meil rõõm kohtuda. Treener luges algul sõnad peale, et oleksime viisakad ja ei häbeneks, kuid väike värin tuli ikka kõigil sisse.

Raili Nurga G23

# data[].attributes.body
Üks kogukondadest kuhu ma kuulun, on Lepa tall. See tegeleb hobuste pidamise ja treenimisega. Lisaks käivad erinevas vanuses inimesed trennis ja ka võistlemas. Lepa tallist teeb kogukonna seal käivad inimesed, kes treenivad ja tegelevad hobustega. Inimesed on lahked ja abivalmid ning kõik aitavad kõiki. Igal aastal toimuvad Lepa tallis talgud ning mäletan ma neist ühe aasta oma eredalt. Talli perenaine andis mulle ja mõndadele teistele talgutele appi tulnud inimestele ülesandeks minna koplisse kive korjama, et hobustele luua ohutu keskkond. Abilisi oli veel palju, sama palju jagus ka tööd, mis jaotati kenasti ära. Läksimegi parasjagu koplisse kive korjama, millega läks kusagil 2h. Olles lõpule jõudnud, hakkas ûks tüdruk koplit lahti tegema, et traktor kividega välja saaks sõita. Kui tüdruk traati hoides tagurdas, tagurdas ta hobuse veenõu otsa, kus oli vesi sees ja kukkus sinna kergelt sisse. Lõbu ja nalja oli korralikult. Ühesõnaga on sealsed inimesed meeldivad ja sinna saab alati sooja tundega minna.

Sandra Vahemets

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Klassi saab pidada kogukonnaks, kuna see on rühm inimesi, kellel on ühised eesmärgid ja väärtused. Klassikaaslased tulevad regulaarselt kokku ja suhtlevad üksteisega. Nad toetuvad üksteisele õppimisel, grupitööde täitmisel ja on ka teineteisele emotsionaalselt toeks. Järgnev lugu räägib “rebaste ristimisest”, mis meie klassi kahjuks või õnneks oli juhtunud päevale, millele oli planeeritud väljasõit. Minu jumal otsustas mu ära riietada ja käe külge õhupalli riputada, et oma võimu näidata. Seetõttu möödus minu päev võlts habeme, roosa paruka, õhupalli ja kollaste kummikutega metsas jalutades. Meid näinud töötajad võisid olla üpris üllatunud, kui nägid klassitäis õpilasi ebatavaliste riietustega ringi liikumas.

Nora Karm

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Ma kuulun Rakvere Riigigümnaasiumi kogukonda. Koole nimetatakse sageli kogukonnaks, kuna need koosnevad inimestest, kellel kõigil on sama eesmärk - õppimine, enese arendamine ja teabe hankimine. Õpilased, õpetajad ja teised töötajad teevad koolis koostööd, et arendada õppimist ja arengut toetavat õhkkonda.

Jõulupidu oli esimene kord, millal kooli terve koosseis sai lõpuks koos olla, mistõttu pärineb järgmine lugu sellest õhtust. Nautides oma klassiõega lugude saatel tantsimist teatas õhtujuht üllatuskülalisest. Selleks oli Alika Milova, kes oli just hiljuti välja andnud hittsingli. Kui ta lavale astus, läks rahvas elevusest metsikuks. Vaatasime klassiõega teineteisele umbusklikult silma, sest me ei suutnud uskuda, et Alika meie ees laulab. Kui ta esinema hakkas, me rõõmustasime ning hakkasime Alikaga kaasa laulma ja tantsima. See on hetk, mida ma kunagi ei unusta.

Nora Karm

# data[].attributes.body
Naabruskonda peetakse sageli kogukonnaks seetõttu, et sealsed inimesed elavad vahetult üksteise läheduses ja jagavad ühist ümbruskonda, kus nad sageli suhtlevad või isegi uusi suhteid loovad. See kehtib ka Pagusool. Lugu, mis meenub, on minu lapsepõlvest. Ma kuulusin neljaliikmelisse sõpruskonda, kellele meeldisid seiklused. Me veetsime suurema osa oma ajast koos, mistõttu on palju põnevaid lugusid. Seiklus, mis meenus, oli lähedal olevast metsatukast. Metsatukk oli muutunud täiskasvanute prügilaks, kuid meie jaoks oli see perfektne koht oma fantaasia valla laskmiseks. Metsas kõndides möödusime mitmetest objektidest, mis meie huvi äratasid. Esmalt leidsime väikseid esemeid nagu köögitarbeid ja arvuteid, kuid mida rohkem me kõndisime, seda suuremaid esemeid leidsime. Rehvid, (nõude-)pesumasinad ja külmikud sattusid pidevalt meie teele. Meie kui laste jaoks oli see võrratu koht oma uudishimu rahuldamiseks. Seda tegime esemete sisu uurides, mistõttu võiksin järeldada, et minu puhtuse pisik sai just sealt alguse.

Nora Karm

# data[].attributes.body
Umbes kolm aastat tagasi toimus Tamsalus kontsert, kus esines Alen Veziko. Oli soe suveõhtu ning kuna minu ema antud lauljat meeleldi kuulab, siis läksimegi teda kuulama koos paari teise ema tuttavaga. Tegelesin kunagi tantsimisega ning sain ka korra Rakvere Spordikeskuses esineda. Sel korral nägin ja kuulsin Alen Vezikot esimest korda, mille tõttu olin ka nõus kontserdile minema, kuna tema laulud isegi meeldisid mulle. Tamsalus kontserdil mäletan hästi, kuidas laulja märkas ühte 80 aastast vanemat prouat ning küsis läbi mikrofoni kui vana ta on. Tuli välja et see proua on käinud kuulamas igat Veziko kontserdit. Mäletan ka lauset, mis kõlas Aleni suust, et vanus on ainult number ning tuleb elada hetkes.

Sandra Vahemets

# data[].attributes.location_name
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mäletan, kui käisime mõned aastad tagasi perega Eesti Politseimuuseumis. See muuseum on ideaalne koht, mida külastada kas klassi, pere, sõprade või kellegi muuga. Põnevust ja tegevusi jätkub igas vanuses inimesele. Eredalt mäletan seda, kui mõõtsin enda reaktsioonikiirust auto roolis ja tulemus polnud just kõige parem. Võtsime ka enda sõrmejälgi ja kehastusime eriüksuslasteks. See kujutas endast rollimängu ehk kehastusime kriminalistideks. Läbi praktiliste tegevuste asetasime end uurija rolli, kus saimegi võtta kaardile sõrmejälgi ja mõõta reaktsioonikiirust. Sõrmejälje kaart anti ka koju kaasa.

Sandra Vahemets

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Olen üsna aktiivne osavõtja Ööjooksust. Olen nendest osa võtnud 4 korda (meenub vähemalt nii palju). Esimest korda võtsin osa 2016. aastal, kui jooksin 5 kilomeetrit. Sellest aastast palju ei mäleta. Järgnev aasta on mulle vast enim meelde jäänud just selle ilmastiku tõttu, mis oli tol õhtul. Lämbne ja niiske õhk, paduvihm, äike. Kõike sai tol õhtul tunda. Mõtlesin, et pääsen vihma käest, kuid viimasel kilomeetril võttis ka see läbi märjaks. Järgmine ööjooks oli 2019. aastal. See oli esimene ja ainus aasta siiamaani, kui võtsin osa ihuüksi. Viimane ööjooks, kust osa võtsin, oli eelneval aastal. Tol jooksul jooksin ma enda seni parima 10 kilomeetri jooksu tulemuse, milleks oli veidi üle 50 minuti. Alustasin enda arvates vale jooksustrateegiaga, kuna umbes poole jooksu pealt tõmbasid lihased kõik kinni ja joosta oli absoluutselt piin. Mu kell, mis mõõtis jooksuaega ja kiirust, lakkas töötamast ja seega, pidin jooksutempot peast kujundama.
Ööjooksudest jääb mulle meelde elav publik, kes on suureks motiveerijaks ning raju stardipauk, mis paneb südame kiiremini tööle. Osa plaanin võtta ka tänavusel aastal, mil starditakse esmakordselt Vallimäe Vabaõhukeskusest!

Raili Nurga G23

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.attachment_caption
Etendus Di ja Viv ja Rose. Foto: Raili Nurga

# data[].attributes.body
Alustaks seda juttu sellega, et mulle meeldib teatris käia, kuid ajanappuse tõttu ei ole mul nii tihti võimalik olnud seda teha. Mõned korrad aastas leian kindlasti aja, et külastada kodulinnas asuvat Rakvere teatrit. Viimati käisin seal 27. jaanuaril vaatamas etendust "Di ja Viv ja Rose", mis on tragikomöödia sõpradest, kes jäävad (või ei jää ka) kokku terveks eluks. Mulle tohutult meeldis etteaste justnimelt näitlejate pärast - nad olid lihtsalt fantastilised. Peaosades olid Ülle Lichtfeldt, Tiina Mälberg ning Elina Reinold. Ülle suudab alati naeratuse suule tuua ning seda ka tol korral, kuna ta oli kehastunud poisiks. Näitlejannad mängisid oma rolle suurepäraselt välja, mis on ka üks punkt, mida hindan etenduste juures, mida vaatamas käin. Vahepausi ajal kooki süües kõndis minust mööda äärmiselt tuttava näoga isik, kuid kuna inimesi oli palju, ei suutnud ma koheselt teda ära tuvastada. Saali tagasi jõudes kuulsin enda ümber sosinaid, et Kersti Kaljulaid on ka etendust vaatama tulnud. Sel hetkel mõistsin, et just meie endine president Kaljulaid oligi see tuttava näoga isik, kes minust mööda kõndis.

Raili Nurga G23

# data[].attributes.location_name
Võsu rand, Mere, Võsu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.attachment_caption
Võsu Rannafestival 2022 esimene päev. Foto: Andres Mets, Ekspress Meedia

# data[].attributes.body
Käisin esmakordselt Võsu Rannafestivalil eelmise aasta suvel koos oma kahe sõbrannaga. Otsustasime minna teisel päeval, 30. juulil, kuna esinejad olid siis paremad, kui esimesel päeval. Mäletan tollest õhtust, et laval astusid üles Põhja-Tallinn, reket, Tanel Padar, välismaine artist Dr. Alban ja rahva lemmik 5MIINUST, kes esines kuni hiliste öötundideni. Kontsert lõppes umbes 2-3 vahel. Olin kuulnud, et Rannafestivalid on viimased aastad alaealisi täis olnud, kuid oma silmaga nähes olin teisel arvamusel, kuna noori nägin vähem võrreldes täiskasvanutega. Enim avaldas mulle muljet Põhja-Tallinn, kuna nad suutsid rahvast haarata kaasa. Üllataval kombel teadsin enamik nende esitatud lauludest ja oskasin kaasa laulda.

Raili Nurga

# data[].attributes.location_name
Vesper, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Ma külastasin 11. veebruaril baarikohvikus Vesper toimunud salongiõhtut, kus Rakverre oli naerutama tulnud improtrupp kIMPROose. Õhtu jooksul nad tegelesid kaasahaaravate stseenide, lõbusate sketšidega ning vaimukate karakteritega. Kõik sündis baarikohvikus koha peal ning esinemishetkel. Mul polnud algselt aimugi, mis juhtuma hakkab, kuid õhtu jooksul sain naerda küllaga. Erinevates sketšides kasutati ka publiku abi. Meil paluti kirjutada paberiribale koomiline lause, mille nad hiljem esinemise jooksul ära kasutasid. Minu kirjutatud lause oli inspireeritud teosest “Tõde ja õigus” ning pälvis publiku naeruturtsatused.

Nora Karm

# data[].attributes.body
25. veebruaril 2022 käisin kirjanduse tunni raames Sagadi mõisas, et filmida lühifilm inspireeritud teosest “Hamlet”. Meie kirjanduse grupp koosnes kuuest inimesest, kellest igaühel oli oma ülesanne lühifilmi produtseerimisel. Me viskasime teose “Hamlet” kontseptsiooni pahupidi ning asendasime iga tegelase naissoost vastandiga. Minust sai Hamleti onu Claudiuse asemel hoopis ta tädi ja kasuema Claudia. Rolli jaoks laenasin oma õe uurimistöö raames valminud keskaegse kleidi ning meisterdasin kuningliku iseloomuga krooni. Lõpptulemus oli kiiduväärt ning filmimise jooksul sai palju nalja ning õppetunde.

Nora Karm

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mäletan seda vägagi hägusalt, kuna see oli mõned aastad tagasi, kuid käisin kunagi Õuduste ööl, mis toimub Rakvere linnuses mulle teadaoleva info põhjal iga aasta. Kuigi mäletan sedakogemust hägusalt, siis mingid hetked on selgelt meeles. Nimelt Õuduste öö kujutabki endast õuduste ööd, kus on võimalik käia erinevates töötubades. Nendeks on näiteks piinakamber, surmatuba ja põrgu. Isiklikult ma ei mäleta teistes töötubades käimist väljaarvatud põrgu omas. Seal oli vaja läbida mingisugune tee, ümberringi oli loomulikult pime, seinadel oli kujutatud ämblikuvõrke ja kummitusi. Tee lõpus oli vist ka sellise silla ületamine, mis jättis tunde nagu ümberringi maailm keerleks. See ajas korralikult südame pahaks.

Sandra Vahemets

# data[].attributes.location_name
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Rehbinderi majas olev robot nimega Pepper. Foto: Politseimuuseum

# data[].attributes.body
Umbes 3 aastat tagasi külastasin Rakveres olevat Rehbinderi maja. Kuna see oli ammu siis kõike ma täpselt ei mäleta. Mäletan, et seal proovisin ma esimest korda süüa putukaid, mis maitsesid isegi hästi ning ma usun, et tulevikus. on see tavaliseks snäkiks laual, kuna nad sisaldavad tohutult palju proteiini. Putukaid võis leida toidunäituse juures (kuidas toita 9,5 miljardit inimest) ehk juba siis oli antud teema aktuaalne nagu praegugi. Toidunäitusel käsitleti selliseid teemasid nagu tervislik toitumine, dieedid ja nende mõistlikkus ning seedimine. Lisaks meenub mulle robot, kes külastajaid sisenedes tervitas. Roboti nimi on Pepper. Tol hetkel tundus see midagi erakordset.

Anita Kostap

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Rakvere Vallimäe Vabaõhukeskus. Foto: Kaupo Kalda

# data[].attributes.body
Minu lugu räägib ühest kontserdist, mis juhtus olema 2020. aastal. Kontsert toimus Rakveres Vallimäe Vabaõhukeskuses 14. augustil. See oli üks esimesi suuremaid kontserte uues Vallimäe Vabaõhukeskuses. Tol õhtul esineseid kõigile tuntud Nublu ja Koit Toome koos oma bändiga. Väravad olid külastajatele lahti juba alates kella seitsmest õhtul ning pidu kestis südaööni. See üritus oli minu jaoks eriti meeldejääv kahel põhjusel. Esiteks külastasin kontserdit koos oma parima sõbrannaga, varem polnud me koos ühelgi kontserdil käinud. Lisaks oli see kontsert minu jaoks eriline, kuna varem ei olnud ma kunagi Koit Toomet ega Nublut päris elus näinud ega kuulnud laulmas. Inimesi oli Rakvere kontserdi kohta väga palju ning tänu sellele oli ka kuidagi parem tunne, et kogu linn on kodudest välja tulnud nautima õhtut.

Anita Kostap

# data[].attributes.body
Minu ema on pärit Sääse alevikust, mis oli väike 6. kortermajaga armas koht. Kõik eluks vajalik oli seal olemas : ühissaun, toidupood, juuksur, õmblusateljee, söökla, lasteaed, aiamaad. Emal on kaks vanemat õde, neist üks on ta kaksikõde. Sääse lasteaed oli paarikümmne sammu kaugusel kodust ja seega oli väga hea vanemal õel kaksikutel järgi käia. Väikese koha eelis oli, et kõik tundsid kõki. Ühel ilusal suvepäeval läks mu ema kasukaga õue, sest lastele oli räägitud, et enne tuleb riidesse panna kui õue lähed. Ei läinud palju aega mööda, kui juba teatati minu vanaemale, et ta lapsed on südasuvel kasukatega õues. Vanaema tuli kokukaga, nii kutsuti ratast tookord, koju ja kasukad pandi kappi talve ootama. Väga palju olid kõikide kortermajade lapsed õues, kus mängiti korvpalli platsil palli, peitust, kummikeksu jne. Lapsed olid väga palju värskes õhus ja tegevust jagus alati. Lapsi oli palju kellega koos aega veeta ja kunagi ei olnud neil igav. Lõunal said kõik kes soovisid  sööklas  söömas käia,  söök oli odav ja maitsev. Nii lilleline elu neil ka ei olnud, et tööd teha ei oleks vaja olnud ka lastel. Minu ema koos oma õdedega pidid rohima aiamaad, mis asus ka kortermajade läheduses, kus kasvatati lilli ja aiasaaduseid. Vanaema oli võtnud ka peedipõllu igal aastal, kus kasvatati loomade söödaks peete ja mida tuli harida. See oli ema ja ta õdede kohustus igal suvel rohida, vaod jagati kõigi vahel võrdselt ära. Kui töö ehk kohustused olid tehtud, alles siis sai mängima minna sõpradega. Nagu mu ema armastab öelda, siis nende ajal oli muru rohelisem, taevas sinisem ja inimesed sõbralikumad ja rõõmsad.

Sandra Vahemets

# data[].attributes.attachment_caption
Ulvi mõis (tänapäev). Foto: Valmar Voolaid 

# data[].attributes.body
Mu isa rääkis mulle oma lapsepõlvest. Loo mõistmiseks alustas ta täiesti algusest. Mu isa sündis 1967. aastal Ulvi külas 7-liikmelisesse perre. Olukord tol ajal oli raske, kuna kestis süva-Nõukogude aeg. Mehi ei lubatud üldse linna ning seetõttu oli ka mu isa pere aetud Ulvi külasse, mis asetseb Põlula ja Nõmmise metsa läheduses. Minu vanaisa oli osa võtnud II maailmasõjast ning keerulistes oludes olnud ka metsavend. Ulvi külas asetses ka Ulvi mõis, mis kandis tol ajal nime Rägavere mõis, kuna kuulus tolle valdusesse. Ulvi küla juurest jookseb läbi ka Kunda jõgi, kus noorena käis isa kaaslastega end karastamas. Kunda jõgi oli isa sõnul märkimisväärne, kuna pakkus paljudele peredele söögipoolist kala näol. Nooruspõlvest meenutas mu isa, et kohalik kogukond oli hästi ühtne ning alati leidsid aset mitmed tegevused, peod või esinemised kohalikus klubihoones, kus ka peale kooli saadi käidud. Kogukonnas leidus rohkelt lapsi, nii mõnegagi neist sai ka õuna- ja maasikaraksus käidud. Nädalavahetuseti käidi traktoritega põllul, kõplemas ning vilja koristamas, kui selleks oli sobilik hooaeg. Ajad olid rasked, kuid see-eest meeldejäävate hetkedega.

Raili Nurga G23

# data[].attributes.body
Mulle on väiksest saadik meeldinud mõte elamisest maakodus. Olen oma perega aga kahjuks alati korteris elanud. Minu õnneks oli ema õel maakodu Roelas.
Unistasin ikka, et ka meil oleks päris oma maakodu, kus joosta ja mängida. Select polnud probleemi, sest Roela oligi nagu päris oma maakodu eest.
Veetsin seal vähemalt poole lapsepõlve aega. Mul on eredalt meeles, kuidas õppisin täditütre abil jalgrattaga sõitma, veetsime eriti soojad suveõhtud magades batuudil ja vaatasime tähti. Mängisime ka palli viskamist nii, et pall lendas maja katusele ja sinna see ka jäi.
Kohe maakodu kõrval asusid ka lehmad, keda tohtisime käia paitamas ja söötsime käest muru.

Sandra Vahemets

# data[].attributes.body
Minu lähedane tegeles ratsaspordiga, mistõttu on tal sellest ajast mitmeid huvitavaid lugusid, mis kaasavad hobust nimega Emanuella. Esimene lugu juhtus Lepa talli talgute päeval, kui mu lähedane ja veel käputäis inimesi hobuseid koplist välja toimetasid. Koppel oli ümbritsetud elektrikarjusega, mille eesmärgiks oli hobuseid kindlates piirides hoida. Hobune Emanuella kartis elektrikarjust, mistõttu mu lähedane otsustas karjusega hobusest eemale astuda. Ta astus ja astus kuniks kukkus selg ees hobuste jooginõusse ning sai läbimärjaks, mispärast pidi hobuse omanik talle pükse laenama. Teine lugu juhtus 2017. aasta oktoobris  samas kohas, mis eelminegi. Mu lähedane ratsutas tolle hobusega ning hobuse äkilise kiirenduse tõttu kukkus ta hobuse seljast alla. Talle kutsuti kiirabi järgi ning toimetati EMOsse. Õnneks jäi ta terveks ning tõsiseid vigastusi ei tekkinud.

Nora Karm

# data[].attributes.location_name
Rakvere Kunstmurustaadion, Tuleviku tänav, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Rakvere Kunstmurustaadion, jalgpalliklubi Rakvere JK Tarvas kodustaadion. Foto: Rakvere Spordikeskus

# data[].attributes.body
2013. aastal, kui mu ema oli 30-aastane, jalutas ta perega linnas (kaasaarvatud mina) ja märkas ühe ostukeskuse uksel Tarva klubi reklaami. Reklaam kajastas endas kutset 7-10 aastaste tüdrukute jalgpallitrenni. Mu ema arvas, et see tegevus võiks sobida mulle, mistõttu viis ta mu jalgpallitrenni. Mina olin klubis mänginud juba paar aastat, kui mu ema kutsuti minu endise treeneri poolt ka trenni. Mu ema otsustas jalgpalli mängimist proovida, kuigi ta polnud kunagi varem isegi jalgpalli käes hoidnud. Jalgpall sobis talle väga hästi ja ta hakkas ka trennis käima ning käis seal kauem kui mina, tema tütar. Selle looga tahtis ta kiita inimest, kes teda jalgpalli juurde juhatas.

Nora Karm G23

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakverest rääkides võib koheselt meenuda kaks asja: linnus ja “Tarvas” skulptuur. See toimetati Rakvere 2002. aastal, et tähistada linna 700 aastast sünnipäeva. Suursuguse pronksskulptuuri, mis on 7,1 meetri pikkune ja alusega 5 meetri kõrgune, autoriks on Tauno Kangro. Tarva transportimisega Tallinnast Rakverre on seotud minu isa. Ta oli sellel ajal kõigest 26-aastane ning töötas Kadrina konstabliina, kui tuli tööülesanne võtta vastu Tallinnast tulev “Tarvas” skulptuur. Mu isa võttis turvatud kuju Tallinna kolleegide poolt Loksa piiril vastu ning toimetas selle üksinda läbi Viitna metsade Kadrina. Ta sõitis skulptuuri transportiva veoki ees ning ajas rahva laiali, et “Tarvas” kuju korralikult läbi mahuks ja ei tekitaks liiklusohtlikku olukorda. Viitna metsade vahel oli probleeme “Tarvas” kuju suurusega. Nimelt ei tahtnud skulptuur sealt läbi mahtuda ning tarva sarved jäid okstesse kinni. Kadrinasse jõudes andis ta turvaülesande üle Rakvere patrullile. Skulptuuri transpordiga meenub talle, kuidas mööda sõidetud külades toimusid väiksed üritused skulptuuri auks ning kujuga tehti pilte. Kadrinast liikus “Tarvas” skulptuur Rakverre, kus see lõplikult paika pandi.

Nora Karm

# data[].attributes.attachment_caption
Viitna järv. Foto: Helmut Joonuks. Virumaa Muuseumis SA

# data[].attributes.body
Kui mu ema oli umbes minu vanune, tuli neil sõpradega mõte minna piknikule ja matkale Viitnale. Kuid kuna asukoht jäi kaugeks, pidi see toimuma ööbimisega. Sai siis kokku lepitud, kes võtab söögid, kes joogid ning kes telgi. Telgi muretsemine jäi ühe poisi kaela. Väntati ratastega Rakverest Viitnale ning jäädi paikseks Viitna saarele (ei ole teada, kas siiamaani alles). Siis selgus, et telgi asemel oli kaasa võetud hoopis autokate. Öö hakkas lähenema ning tagasiteed polnud, seega tuli ööbimispaik ise ehitada okstest ning olemasolevast autokattest. Tuli ka välja, et üks poiss ei olnud vanematele öelnud, kuhu tal plaanis oli minna ning vanemad olid saatnud välja miilitsa (oli ju Nõukogude aeg tol ajal), kes lõpuks ka noorukid üles leidis. Seega, piknik lõppes hästi, koduteel miilitsa tagaistmel istudes. Sellest ajast peale hoiab Viitna mu ema mõtetes mälestust lapsepõlves tehtud koerustükist.

Raili Nurga G23

# data[].attributes.location_name
Vinni Spordikompleks AS, Sõpruse, Vinni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kui minu isa oli alles väike, siis elas ta Valga linnas. Enne kooli minemist kolis ta koos oma vanematega Vinni, Lääne-Virumaale. Isa oli siis nii-öelda uustulnuk ning kohalikud hakkasid teda kiusama ja norima. Ta tuli tihti koju koos sinikatega. Lõpuks kui ta enam ei kannatanud seda kiusamist välja, otsustas ta minna Vinni Spordikompleksi judo trenni. Judos läks tal väga hästi ning ta hakkas võistlema isegi rahvusvahelisel tasandil. Paar aastat hiljem need samad kohalikud poisid kartsid isale midagi teha, sest kartsid vastu saada. Hiljem aga said neist kõigist parimad sõbrad ning siiamaani on nad kõik parimad sõbrad. Kokku saades nad tihti meenutavad juhtunut ja naeravad kõik üheskoos.

Anita Kostap

# data[].attributes.body
2004. aastal mõtlesid mu vanemad, kus oleks hea pulmi läbi viia ja korraldada. Neile meenus Kalvi mõis ning rand ja nad otsustasid pulmad seal teha, kuna neile mõlemale meeldis see paik. Pulmad toimusid Kalvi mõisas, mis on juhukülalistele tänapäeval suletud. Kalvi randa matsid nad koos karbi, kus oli sees ema neiupõlvenimi, et siis nii-öelda võtta vastu uus perekonnanimi. Iga aasta vanemad käisid Kalvi rannas, et meenutada nende erilist sündmust. Minu emale meeldib Kalvi ranna juures see, et see on väike rand, seega on lapsi seal kergem jälgida. Lisaks meeldib talle, et tavaliselt ei ole rannas palju inimesi ja suvel on vesi kogu aeg soe. Ainsaks miinuseks on see, et rannas tuleb ära käia enne kolme, kuna muidu kaob päike ära ja ei saagi nahka pruuniks.

Anita Kostap

# data[].attributes.attachment_caption
Rakvere Teatri park. Foto: Rakvere Linnavalitsus

# data[].attributes.body
Kui see lugu sündis oli aasta 1980. Oli november ning õues oli suhteliselt külm ja isegi lumi oli maas. Minu ema oli siis 4-aastane. Nimelt tulid ema vanemate juurde sugulased külla. Nad otsustasid näidata sugulastele imeilusat Rakvere Teatri parki. Niisiis mindi sinna üheskoos jalutama. Emal oli seljas kasukas. Pargis jalutades täiskasvanud olid nii hoos vestlemisega, et ei pannud tähele, et väike tüdruk (mu ema) oli kadunud. Ema oli libisenud ja seejärel tiiki kukkunud. Nad märkasid teda ning järgmine hetk oli üks külla tulnud sugulastest jooksnud tiigi juurde ja mõtlemata hüppanud tiiki. Ta tõi ema veest välja ning õnneks ei saanud keegi viga ega jäänud haigeks. Võibolla sellest ajast ema kardabki vett ja ujumist.

Anita Kostap

# data[].attributes.headline
Kadrina kihelkonnaga seotud kuulsad inimesed

# data[].attributes.subject
Kadrina kihelkonnaga seotud kuulsad inimesed

# data[].attributes.body
1) Otto Strandman- Sündis (30. november 1875 – 5. veebruar 1941) Kadrinas ja oli Eesti poliitik ning  diplomaat. Õppis Tallinna Aleksandri ja Peterburi V ja VII gümnaasiumis, lõpetas eksternina Tallinna kubermangugümnaasiumi. Seejärel töötas kolm aastat Vene Riigipanga Tallinna kontoris. Õppis 1899-1901 Peterburi Ülikooli ja 1901–1903 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Osales 1905. aasta revolutsioonis, 1905-1909 elas seetõttu pagulasena Šveitsis, Soomes ja teistes Euroopa riikides. Eesti Vabadussõda ajal, 1919. aasta maist novembrini oli sõjaminister. 1924. aastal võeti tema ettepanekul Eesti rahaühiku nimetusena kasutusele kroon.

Otto Strandman, foto: Vikipeedia https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/f/f9/Prime_minister_Otto_Strandman.jpg

Vikipeedia. (2023, 5. aprill. ). Otto Strandman. https://et.wikipedia.org/wiki/Otto_Strandman

2) Friedrich Reinhold Kreutzwald- Sündis 26. detsember ja suri 25. august 1882. Oli eesti kirjanik ja Võru linnaarst. Kreutzwald on tuntud kui lauluisa ja Viru laulik. Tema peateos oli Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg". Tuntud on ka "Eesti rahva ennemuistsed jutud", "Kilplased", Reinuvader Rebase lood ja paljud muud tema teosed.

Kreutzwald sündis Jõepere mõisas. 1815. aastal astus ta saksa õppekeelega Rakvere algkooli), ilma et oleks osanud sõnakestki saksa keelt. 1818–1819 oli ta kaupmehe õpilane Tallinnas. Aastatel 1826-1833 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Korporatsioon Estonia liige.

1833. aastal lõpetas ta keiserliku Tartu ülikooli kolmanda järgu arstina, samal aastal asus ta Võrru tööle linnaarstina. Tema tõlkelised jutustused "Reinuvader Rebane" ja "Kilplased" on tänapäeval lasteraamatud. Kreutzwaldi värsiloomingul, mis tugineb saksa eeskujule, oli omal ajal eesti luule arengule suur tähtsus. Tema peateos, rahvaluuleaineist töödeldud rahvuseepos "Kalevipoeg", sai eesti rahvusliku kirjanduse nurgakiviks. Kreutzwaldi looming mõjutas tugevalt kogu rahvusliku liikumise aja vaimuelu. Aastast 1877, elas surmani Tartus väimees Blumbergi juures, Kreutzwald on maetud Vana-Jaani kalmistule.

Vikipeedia. (2023, 5. aprill). Friedrich Reinhold Kreutzwald- https://et.wikipedia.org/wiki/Friedrich_Reinhold_Kreutzwald

Friedrich Reinhold Kreutzwald, foto: Vikipeedia
https://en.wikipedia.org/wiki/File:Friedrich_Reinhold_Kreutzwald.jpg

3) Arvo Kruusement- Sündinud 20. aprillil 1928,  on eesti stsenarist, filmilavastaja ja -näitleja.

Ta lõpetas 1947. aastal Rakvere arve- ja Plaanindustehnikumi. Ta oli aastatel 1953-1959 Tallinna Draamateatri näitleja, 1962-1964 Endla teatri peanäitejuht ja 1965-1991 Tallinnfilmi režissöör.

Arvo Kruusement on lavastanud seitse mängufilmi: "Kevade" (1969), "Don Juan Tallinnas" (1971), "Suvi" (1976), "Naine kütab sauna" (1978), "Karge meri" (1981), "Bande" (1985) ja "Sügis" (1990), olnud kahe filmi II režissöör, kolme  stsenarist, teinud paar dokumentaalfilmi, mänginud hulganisti kõrval- ja episoodrolle. Tunnustatud on teda filmi "Kevade" lavastamise eest, mis on kogunud ekraanidel 8,1 milonit vaatajat.

1. Vikipeedia. (2023, 5. aprill). Arvo Kruusement. https://et.wikipedia.org/wiki/Arvo_Kruusement

2. Eesti filmi andmrbaas. (2023, 5. märts). Arvo Kruusement. https://www.efis.ee/et/varamu/filmitegijate-leksikon/kr-ku/arvo-kruusement

Arvo Kruusement, foto: Eesti Teatriliit
http://etbl.teatriliit.ee/meedia/kruusement_arvo2/kruusement_arvo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Otto Strandmani isa oli Kadrina kihelkonna Undla valla Neeruti mõisa õpetaja Hans Strandman, ema neiupõlvenimi oli Apfelbaum. Vend Andres Strandman oli Vene Keisririigi teenistuses, 1905. aastal Peterburi Krestõ vangla ülem ja 20. maist 1919 Eesti Kohtuministeeriumi Vangimajade Peavalitsuse inspektor..Tal oli ka õde Anna.

Õppis Tallinna Aleksandri ja Peterburi V ja VII gümnaasiumis, lõpetas eksternina Tallinna kubermangugümnaasiumi. Seejärel töötas kolm aastat Vene Riigipanga Tallinna kontoris.

Õppis 1899-1901 Peterburi Ülikooli ja 1901- 1903 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Osales 1905. aasta revolutsioonis, 1905- 1909 elas seetõttu pagulasena Šveitsis, Soomes ja teistes Euroopa riikides. 1905. aasta rahutuste järel põgenesid Eestist Konstantin Päts, Voldemar Päts, Jaan Teemant, Peeter Speek, Otto Strandman, Karl Ast, Mihkel Martna jt.

1918 oli Saksa okupatsioonivõimude poolt vangistatud.

Eesti Vabadussõja ajal, 1919. aasta maist novembrini oli sõjaminister.

1924. aastal võeti tema ettepanekul Eesti rahaühiku nimetusena kasutusele kroon. Oli Eesti delegaat Rahvasteliidu Assamblee 9. istungil 1928.

Strandmani saadikuajal Poolas käis novembris 1928 Varssavis eridelegatsioon eesotsas kindralite Johan Laidoneri ja Paul Lillega.

Strandman kuulus Tööerakonda. Riigivanemana käis 1930 visiidil Poolas. Eestisse naastes sõitis ta Lätist läbi seal toimunud rahvaloenduse ajal ja loeti seetõttu loendusel Läti elanikuks.

Oli kurikuulus oma kokkuhoidlikkuse poolest.

1938 oli Strandman Alalise Rahvusvahelise Kohtu rahvuslik kohtunik.

Mürgitas end 5. veebruaril 1941, kui NKVD oli saatnud talle kutse ülekuulamisele. On maetud Tallinna Vana-Kaarli kalmistule.

Otto Strandman oli Estonia Seltsi, Tallinna Vastastikuse Krediitühisuse ja teiste seltskondlike ühingute juhtorganite liige.

Mälestuse jäädvustamine

Otto Strandmani mälestuseks on Tallinnas Roosikrantsi 4a majal mälestustahvel. 2008. aastal ilmus Otto Strandmani portreega Eesti Posti postmark.

Tema abikaasa oli Lydia Strandman (Lydia Hindrikson, 24. august 1889 - 29. juuli 1934). Nad abiellusid 20. veebruaril 1908; neil sündis kolm last.

Välislingid

# data[].attributes.attachment_link.description
Otto Strandmani isa oli Kadrina kihelkonna Undla valla Neeruti mõisa õpetaja Hans Strandman, ema neiupõlvenimi oli Apfelbaum. Vend Andres Strandman oli Vene Keisririigi teenistuses, 1905. aastal Peterburi Krestõ vangla ülem ja 20. maist 1919 Eesti Kohtuministeeriumi Vangimajade Peavalitsuse inspektor..Tal oli ka õde Anna. Õppis Tallinna Aleksandri ja Peterburi V ja VII gümnaasiumis, lõpetas eksternina Tallinna kubermangugümnaasiumi.

# data[].attributes.attachment_caption
Lihavõttemunade koksimine Kadrina kihelkonnnas. Foto: Richard Viidebaum.

# data[].attributes.body
Neljapäeva on nimetatud Kadrina kihelkonnas kosjaskäimise päevaks. Kadrinas usuti, et laupäeva öösel nähtud unenägu läheb täide. Kadrina kihelkonnas leidus ka ohverdamist hiites. Kadrinas usuti, et sügisesel madisepäeval (21. september) oli alati oodata merel tormi. Antud kihelkonnas peeti põllutööde viimaseks päevaks mihklipäeva. Teraviljatoitude seas oli tähtsal kohal rukkileib. Kadrinas vooliti tainas kõrgeks pätsiks ning seejärel vajutati sellele sisse rist. Koduõlut valmistati mihklipäevaks ning jõuluõlut tehti enne toompäeva. Tuntumaks kohtumispaigaks peeti Kadrinas Kallukse kiigemäed.

Kadrinas oli rituaaliks/tavaks nimelt see, et jõulupühal seisis laua peal leib, mis pidi jääma puutumatuks. Kui pühad olid möödunud viidi see leib viljakirstu, kus see seisis kevadeni ehk päevani mil kari taas välja lasti. Leib võeti kirstust välja ning lõigati keskelt ta katki. Kui leib oli seest hallitama läinud, siis pidi loomadel suvel õnnetus tulema. Kui aga leib ei läinud hallitama, siis pidi loomadel hästi minema. (1894)

Kasutatud allikad:
1. Virumaa kalendritavad ja nende piirkondlik omapära (2023, 5. aprill). Mall Hiiemäe.
https://www.researchgate.net/publication/318829459_Virumaa_kalendritavad_ja_nende_piirkondlik_omapara

# data[].attributes.attachment_caption
Tõdva - Kõnnu mõis. Foto: Kadrina Vallavalitsuse koduleht. https://www.kadrina.ee/kultuurilugu

# data[].attributes.body
Muistne mõisajutt Tõdva - Kõnnu mõisast

Märkus. Mõis kuulus ajaloolise Kadrina kihelkonna aladele.

Lante küla lõõtsamees Tikkri Aadule jäi silma Kõnnu rüütlimõisa emand Marta. Aadu tahtis Martat välja kutsuda, kuid tal polnud selleks piisavalt julgust. Kord võttis ta julguse kokku ning küsis Marta nelja silma alla vestlema rahvast eemale, et talle oma tundeid tunnistada. Marta kiljatas segaduses ning pistis Lante poole jooksu. Ta ronis ühe kase otsa ning lubas sealt alla mitte naasta. Õnnetuseks murdus puu oks ning Marta kukkus puu otsast alla ja suri silmapilkselt. Emand maeti traagilise lõpu tagajärjel pühitsemata mulda.

Kord juhtus üks sulane kase juurde ning nägi emandast viirastust. Küsis ta siis Martalt, et mikspärast ta puu otsa ronis, kuid selle peale kadus viirastus ära.

Muistsed mõisajutud VII - Tõdva-Kõnnu (04. aprill 2023). Kadrina Vallavalitsus.

https://www.kadrina.ee/kultuurilugu

Kadrina kihelkonna nime teke

Rahvasuu pajatab, et Kadrina nimi olevat seotud olnud Kadrina kiriku ehitamisega. Ühtede andmete järgi leiti Kadri nimeline naine kiriku metsast ning selle järgi pandi nimi ka kirikule. Teised jällegi kõnelevat, et keegi naine nimega Kadri tõi esimese kivi ehitusele kohale ning tema nimi sai müüritud kirikumüüridesse sisse. Kolmanda variandi kohaselt oli kukk laulnud: “Ei mitte Variste mäele, vaid Kadrinasse” ning selle järgi ehitati kirik sinna samusesse, kus see ka praegu asub. Keegi vana Kadri nimeline naine oli kiriku täiesti valmis ehitanud ning selle järgi pandi nimeks Kadrina.

Vilmre, L. (2010). “Ajaloolist traditsiooni Kadrina kihelkonnast
Kogutud 1931. a suvel”. Tartu.

https://www.folklore.ee/radar/story.php?area=Kadrina&id=2074

# data[].attributes.attachment_caption
Muistsed Kadrina riided (1959). Allikas: EKI fonoteek

# data[].attributes.body
Kadrina kihelkonnas kõneldi keskmurret, kuid kihelkonna põhjaosa on mõjutusi saanud ka rannamurdest. Kaartidel võib märgata, et Kadrina kihelkond on tihtipeale liigitatud rannikumurde alla, kuid on tegelikkuses ajati keskmurdelisemaks muutunud. Kuna keskmurre on olnud kirjakeele loomise võtmeks, siis on seal näha tänapäevasele keelele rohkem ühiseid jooni.

Näiteid Kadrina kihelkonna vanasõnadest.

Ainult need saavad mehele, kes on osavad ning sõlmivad kuuseokka sõlme.

Kes palju näeb, see palju teab, aga hea, kes vähe näeb ja siiski teab.

Inimene on surmani koolilaps.

Pajusalu, K., Hennoste, T., Niit, E., Päll, P., Viikberg, J. (2018). Eesti murded ja kohanimed. Tartu.

https://www.emakeeleselts.ee/digiraamatud/Eesti-murded-ja-kohanimed_kolmas-trykk_2018.pdf

Baran, A. (2017). Virumaa vanasõnad ja kõnekäänud. Kadrina kihelkond.

https://www.folklore.ee/tagused/nr66/baran.pdf

# data[].attributes.attachment_caption
Kadrina kihelkonna rahvarõivad. Foto: Sandra Urvak

# data[].attributes.body
Kadrina kihelkonna rahvarõivad on osa Eesti kultuuripärandist ning tuntud oma värvigamma ja rikkalike mustrite ja ornamentide poolest. Kadrina kihelkonna naiste rahvarõivaste alla kuulusid seelik, pluus, käised, vöö, kampsun, sukad, jalanõud, ehted, põll ning nendega sobivad peakaunistused nagu tanu, müts või rätik. Kadrina meeste põhirõivaste alla kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid ning peakate. Riiete tegemisel kasutati kas linast materjali ja takust riiet.

Naisterahvaste pluusi oli kahte tüüpi: pikkade varrukatega, mis ulatus küünarnukkideni ning ilma varrukateta. Samuti kuulus rõivaste hulka põll, mis olid abielunaise kohustuslikuks rõivaesemeks. Põlle väljanägemus olenes sündmusest. Seelikud olid mitmevärviliste mustatriipudega, mis jooksid põiki seelikut. Lisaks kanti tanu, mis tikiti kas musta või mitmevärviliste siidniitidega ning selle küljes oli punane pael.

Meeste särgid õmmeldi tavaliselt valgest linasest. Pükstena kanti kintspükse, mis olid väljanägemiselt lühikesed. Pükstele õmmeldi külge säärepaelad. Vestid olid hilisematel aegadel krae ja hõlmadega ning seda kanti koos kuuega. Vatt ehk lühike kuub oli valmistatud linasest ning sellel oli püstkrae. Peakattena kanti kas kaapkübarat või kootud mütsi. Valikus oli veel pikk-kuub, mis oli kasutusel rohkem ning selle värv sõltus lammaste värvist.

Kasutatud allikad

1. Eesti rahvarõivad (5. aprill 2023). Kadrina naine.

https://rahvaroivad.ee/regioonid/pohja-eesti/kadrina/kadrina-naine-ja-neiu

1. Eesti rahvarõivad (5. aprill 2023). Kadrina mees.

https://rahvaroivad.ee/regioonid/pohja-eesti/kadrina/kadrina-mees

# data[].attributes.body
Keskajal tekkinud Palmse mõis jääb tänapäeval Lääne-Viru maakonda Haljala vallaterritooriumile.

Kõik kes otsivad mida põnevat teha, siis Palmse mõis pakub põnevaid programme, tegevusi ja avastamist. Seal saab sõita paadiga mõisa tiigil, degusteerida eri piirkondade parimaid veine, kuulata Palmse ajaloost ja jääda öösekski puhkama. Mõisas toimuvad põnevad näitused, etendused, kontserdid, pulmad, meeliköitvad üritused lastele, ajaloohuvilistele ja seiklushimulistele.

Olen kindel, et seal on enamik Lääne-Virumaa inimesi käinud. Koolilapsed käivad tihti Palmses kassireisidel, kuna seal jagub tegevust nii lastele, kui ka vanematele inimestele.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

1. Estravel. (2023, 2. aprill). Elamustest pakatav Lääne-Virumaa. https://www.estravel.ee/blog/avasta-eestimaad/

2. Puhka Eestis. (2023, 2. aprill). Palmse mõis. https://www.puhkaeestis.ee/et/palmse-mois

# data[].attributes.attachment_caption
Simuna meteoriidikraater, foto: Vanessa Kassmann

# data[].attributes.body
Teadaolevalt on Eestis kokku seitse meteoriidikraaterit. Üks neist asub Lääne-Virumaal, Simuna aleviku lähistel.

1. juuni 1937 on läinud Eesti ajalukku erakordselt suure ja heleda meteoori ülelennu ning meteoriidikraatri tekke poolest. Geoloogid arvavadl, et 8,5m läbimõõduga kraatri kujundas umbes ämbrisuurune metallikamakas. Kraater on üks vähestest meteoriidikraatritest maailmas, mille tekke tunnistajateks võinuks olla inimene.

Kraatrini viib tänapäeval metsatuka lähedal asuv künklik teerada, mida mööda on mugavam astuda, kui sõita autoga. Esimese lagedama alani jõudes võib arusaamatuks jääda, kuhu poole peab keerama, sest heina ja puid on seal väga palju ja kraatri asukoht ei pruugi välja paista. Seetõttu jõudes esimese lagedama alani (kus lisaks otse liikumisele saab keerata ka paremale ja vasakule), jääb kraater vasakule poole ning seda tähistab silt ja infotahvel.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

1: Lääne-Virumaa uudised. (2023, 2. aprill). virumaa-vaatamisvaarsused-kus-saab-nautida-kaunist-vaadet-veekogusid-ja-meteoriidikraatrit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lääne-Virumaa mitmekesine loodus pakub nautimiseks nii Emumäe vaadet, erinevaid järvi ja jõgesid, soode ja looduskaitsealade ilusat loodust ning isegi Simuna lähistel olevat meteoriidikraatrit.
Emumäe vaatetorn ja madalseiklusrada
Pandivere kõrgustiku kõrgeima punkti - Emumäe - vaatetorn asub Väike-Maarja vallas Emumäe külas. Juba enne sihtpunkti saabumist on näha looklevat maad, mis Eesti eripaigus kuigi tavaline nähtus ei ole.

Emumäe vaatetorni kõrguseks on 21,5m ning selle keerdtrepp võib jala värisema panna paljudel kõrgust kartvatel inimestel. Vaatetornil on kaks platvormi, üks veidi madalamal kui teine ning selge ilmaga võib sellest tornist näha koguni 20-30km kaugusele. Vaatetorn on hea koht, et nautida koos pere või sõpradega Lääne-Virumaa kaunist loodust.

Ent vaatetorn ei ole ainuke, mis Emumäe eriliseks ja ilusaks paigaks teeb. Teerajal, mis tornini viib, on mõlemal pool väga meisterlikult valmistatud puust kujud, mis sümboliseerivad erinevaid külasid, klubisid, aga ka jahiseltsi, laulukoori ja kohalikku kogudust. Peale puukujude on Emumäe vaatetorni kõrval ka kaks madalseiklusrada - väiksematele ja suurematele. Sealne seiklemine on täielikult omal vastutusel, sest kedagi, kes kõrval juhendaks või rakmeid kinnitaks ei ole.

Lisaks kahele seiklusrajale on seal ka Päikesetõusu- ja Kännuonn, milleni viivad korralikud teerajad, mille ümber on soojal ajal kuulda erinevaid laululinde. Ei puudu ka pikniku- ja grillimiskohad.
Äntu Sinijärv
Äntu Sinijärv paikneb Äntu maastikukaitsealal Väike-Maarja vallas. Tegu on Eesti kõige selgema veega järvega, mille suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad.

Sinijärveni viiva tee kõrval on korralik telkimisplats, kus on lõkkeala, istumiskohad ja püstkoda, et mõnusalt aega veeta.

Äntu Sinijärv on üks suurimaid Äntu järvede nimistusse kuuluvaid järvi, Valgejärve ja Vahejärve kõrval. Kõikide järvedega (kokku seitse) saab tutvust teha, kui läbida umbes 10km pikkune õpperadarada, mida tähistavad erinevad suunaviidad ja infotahvlid.
Simuna meteoriidikraater
Teadaolevaid meteoriidikraatreid on Eestis kokku seitse. Ka Lääne-Virumaal on selle huvitava loodusnähtuse jälg Simuna aleviku lähistel olemas.

1. juuni 1937 on läinud Eesti ajalukku erakordselt suure ja heleda meteoori ülelennu ning meteoriidikraatri tekke poolest. Geoloogid on arvamusel, et 8,5m läbimõõduga kraatri kujundas umbes ämbrisuurune metallikamakas. Kraater on üks vähestest meteoriidikraatritest maailmas, mille tekke tunnistajateks võinuks olla inimene.

Tänapäeval viib sinna metsatuka lähedal asuv künklik teerada, mida mööda on mugavam sammuda kui autoga sõita. Esimese lagedama alani jõudes võib arusaamatuks jääda, kuhu poole peab keerama, sest heina ja puid on seal väga palju ja kraatri asukoht ei pruugi välja paista. Seega, jõudes esimese lagedama alani (kus lisaks otse liikumisele saab keerata ka paremale ja vasakule), jääb kraater vasakule poole ning seda tähistab silt ja infotahvel.
Tudusoo looduskaitseala
Tudusoo looduskaitseala asub Vinni vallas ning ka selleni viivad teed on looklevad ja käänulised. Looduskaitseala pindalaks on 4723,6 ha.

Looduskaitsealal asub Tudu soostik, mis koosneb neljast erinevast soost: Punasoo, Järvesoo, Luussaare ja Rasivere. Looduskaitsealal asuvad sood ja matkarajad on ideaalsed kohad selleks, et teha korralik ratta- või jalgsimatk ilusa looduse seltsis. See on täpselt selline koht, kus saab rahulikult kulgeda. Tudusoo looduskaitseala on märgistatud siltide ja erinevate RMK suunaviitadega.

Sealsetel matkaradadel matkates ei jää kevadeti märkamata metsaalused, mis paksult ülaseid ja sinililli täis. Suve lõpus ja sügisel saab Tudusoo looduskaitsealalt ka marju (nt pohl) korjamas käia. Lisaks taimedele võib sealsetel aladel näha väikseid veesilmasid ja kobraste poolt näritud puid.
Selja jõgi
Selja jõgi (ka Selgejõgi, Karepa jõgi, Rutja jõgi) saab alguse Pandivere kõrgustikult Hulja alevikust ning suubub Soome lahte. Jõe pikkus on 44km. Selja jõgi läbib oma lisaharudega nii Rakvere linna (Soolikaoja), Haljalat (Haljala oja), Sõmerut (Sõmeru jõgi), aga ka Arknat ja Veltsi küla (Veltsi oja).

Tegu on väga ilusa jõega, millel kõrged kaldad. Selja jõgi on olnud paljude loomeinimeste meelispaik inspiratsiooni ammutamisel (Valli Lember Bogatkina, Richard Sagrits, Endel Taniloo, kes kõik sündinud ja/või elanud Karepal ). Praegugi leiab imelisi vaateid mööda jõekallast matkates. Sügisel saab jões näha kudema tulnud lõhet.

Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virumaa vaatamisväärsused: kus saab nautida kaunist vaadet, veekogusid ja meteoriidikraatrit

# data[].attributes.attachment_link.description
Lääne-Virumaa mitmekesine loodus pakub nautimiseks nii Emumäe vaadet, erinevaid järvi ja jõgesid, soode ja looduskaitsealade ilusat loodust ning isegi Simuna lähistel olevat meteoriidikraatrit. Emumäe vaatetorn ja madalseiklusrada Pandivere kõrgustiku kõrgeima punkti - Emumäe - vaatetorn asub Väike-Maarja vallas Emumäe külas. Juba enne sihtpunkti saabumist on näha looklevat maad, mis Eesti eripaigus kuigi tavaline nähtus ei ole.

# data[].attributes.location_name
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kindlasti on paljud käinud Emumäe vaatetornis, mis asub Väike-Maarja vallas ning on ühtlasi ka Pandivere kõrgustiku kõrgeim punkt.

Enne sinna saabumist on näha looklevat maad, mis pole Eestis just tavaline nähtus. Torni kõrguseks on 21,5m. Keerdtrepp, mida tuleb kõrgemale minemiseks kasutada, on muli jalad värisema pannud, kuna kardan kõrgust. Soovitatav on minna sinna selge ilmaga, sest siis on võimalik näha koguni 20-30km kaugusele. Sinna on hea minna koos sõprade või perega, nautimaks loodusvaateid.

Tornini viib jalutajaid teerada, mille mõlemale poolele on pandud meisterlikult valmistatud puust kujud. Need sümboliseerivad erinevaid klubisid, külasid, laulukoori ja kohalikku kogudust. Lisaks puukujudele on Emumäe vaatetorni kõrval ka kaks madalseiklusrada. Seda nii väiksematele, kui suurematele.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

1. Lääne-Virumaa uudised. (2023, 2. aprill). Virumaa vaatamisväärsused: kus saab nautida kaunist vaadet, veekogusid ja meteoriidikraatrit. https://www.laanevirumaauudised.ee/kasulik/2021/05/11/virumaa-vaatamisvaarsused-kus-saab-nautida-kaunist-vaadet-veekogusid-ja-meteoriidikraatrit

# data[].attributes.attachment_caption
Porkuni järv 2010. aasta suvel. Foto: Rene Seeman

# data[].attributes.body
Kes meist ei oleks kord soojal suvepäeval väiksena käinud Porkunis ujumas. Mina vähemalt käisin. Kuid ma ei teadnud tollal, mida Porkuni järv endast tegelikult kujutab. Allikatoiteline järv on jaotatud neljaks: Suurjärv, Alumiseks järveks, Aiajärveks ja Iiri järveks. Järves ujudes võib märgata keskel asuval saarekesel, mida kutsutakse Küngassaareks, Porkuni mõisa internaatkooli ning Paemuuseumit. (Wikipedia)

Järv asub 107-meetri kõrgusel merepinnast Porkuni ürgorus, Pandivere kõrgustikul. Populaarseks teeb selle järve veetaseme kõikumine, mida ka jälgitakse. Selle kõikumise tagajärjel on tekkinud järve niinimetatud ujuvad saared, mis liiguvad. Järve põhjas asuvate karstilõhede tõttu on järv täiesti kokku kuivanud mõnel aastal, tuues nähtavale põhja koos surnud elustikuga. See vaatepilt ei pruugi eriti meeldiv olla. Karstilõhed on tekitanud järve ümbrusesse ka allikaid, millest tuntumad on Kaieallikas ja Külmaallikas. (Porkuni paemuuseum, kuupäev puudub)

Järv on liigivaene ning ka kalu on jäänud väheseks. Selle järgi eeldan, et järv on toitainetevaene. Kuid see-eest on järv eluliseks pesitsemiskohaks väga huvitavatele lindudele, näiteks hallpõsk - püttidele ja punapea vartidele. (Eesti Kalastuse Entsüklopeedia, kuupäev puudub)

Raili Nurga G23

Kasutatud allikad

1. Porkuni järv (2. aprill 2023). Wikipedia.

https://et.wikipedia.org/wiki/Porkuni_j%C3%A4rv

2. Porkuni järv (2. aprill 2023). Porkuni paemuuseum.

https://www.paemuuseum.ee/loodus/porkuni-jarv/

3. Porkuni järv (2. aprill 2023). Eesti Kalastuse Entsüklopeedia.

https://www.kalapeedia.ee/porkuni-jarv.html

# data[].attributes.location_name
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Maarja kabel ehk Sõja-Maarja kirik asub Viru-Nigulas Lääne Virumaal ning on tänaseks varemetes. Alles on jäänud ainult kabeli esiots, mis meenutab võrdhaarset kolmnurka. Kabel ehitati eelduste kohaselt 13. sajandil, et tähistada Liivi ordu võitu Vene vägede üle Rakvere lahingus 1268. aastal. Kabel osaliselt lammutati 17. sajandil luterliku reformatsiooni tõttu, sest seda seostati rahvasliku ebausuga. See on 16,5 m pikkune ja 12,25 m laiune ning selle põhiruum on võrdhaarse risti kujulise põhiplaaniga. Lisaks Tänapäeval on Maarja-kabelist saanud väärtuslik ajalooline vaatamisväärsus, mida külastavad paljud turistid ja ajaloohuvilised.

Nora Karm

Kasutatud allikad:

1. Kultuurimälestiste register (2. aprill 2023). 16056 Maarja kabeli varemed.

https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=16056

2. Puhka Eestis (2. aprill 2023). Maarja kabeli varemed ja puhkeala.

https://www.puhkaeestis.ee/et/maarja-kabeli-varemed-ja-puhkeala

# data[].attributes.body
Hiiemetsa, vanema nimega Repniku, on Ida-Virumaal asuv küla, mis on tuntud oma metsarikka looduse poolest. Täpsemalt asub küla Narva-Jõesuu linnas. Hiiemetsas leidub mitmesuguseid erinevaid objekte nagu suurkivi, mis oli talude piirikiviks; Hiiemägi, mis oli muistsete eestlaste pühapaigaks; ohvrikivid ning Repniku mõisa varemed. Esimest korda mainiti küla 15. sajandil, kuid see kuulus sellel ajastul Laagna mõisale. Küla on ainulaadne, sest 18. sajandil elas külas ainult üks perekond. See aga muutus kiiresti, sest 14 aasta pärast oli küla püsivateks elanikeks juba 10 pere. Küla hävines Põhjasõja ajal, sest sealsed inimesed haigestusid katku, kuid taassündis mõne aja pärast.

Nora Karm

Kasutatud allikad:

1. Vaivara vald (2. aprill 2023). Hiiemetsa küla.

http://www.vaivara.ee/külad---hiiemetsa-küla

2. Wikipedia (2. aprill 2023). Hiiemetsa.

https://et.wikipedia.org/wiki/Hiiemetsa

# data[].attributes.attachment_caption
Oonurme algkool Tudulinna vallas. Foto: Virumaa Muuseumid SA

# data[].attributes.body
Suvel Rakverest Peipsi järve poole sõites võib märgata Rannapungerja maantee ääres silti, mis viitab Oonurme külale. Mööda sõites sellele ei mõtle, kuid tegelikult mainiti Oonurme küla aastal 1501. Tegemist on väikese külakesega, mis paiknes enne haldusreformi Tudulinna vallas, nüüdse seisuga Alutaguse vallas. Enne Peipsi randa minekut võib teha seal peatuse, sest Oonurmes leidub rändrahn ning kivikalme, mis kuulub SA Virumaa Muuseumi halduse alla. Võimalik on teha pooleteist kilomeetrine rännak Turba matkarajal, mis tutvustab Muraka raba ja paikkondlikku loodust. (Eesti Entsüklopeedia, 2012)

Oonurme küla kultuuriloo jäädvustamisega on tegelenud mitmed inimesed, kuid praegu on selle töö enda peale võtnud Indrek Lepasaar. Eelduse kohaselt on ta eelneval aastal surnud looduskirjaniku Juhan Lepasaare sugulane või poeg. Juhan Lepasaar oli sündinud Oonurme külas ning oli selle ajaloost mahukaid trükke kirjutanud. Pildil näha olev Oonurme algkool rajati peale 1816. aasta talurahvaseaduse vastu võtmist, kuna külas puudus kool ning naaberkoolid jäid teevõrgu puudumise tõttu kaugeks. (Indrek Lepasaar, 2018)

Raili Nurga G23

Kasutatud allikad

1. Oonurme (2. aprill 2023). Eesti Entsüklopeedia.

http://etbl.teatriliit.ee/artikkel/oonurme1

2. Lepasaar, I. (2018). Oonurme kodulugu. (2. aprill 2023)

https://www.oonurme.ee/

# data[].attributes.attachment_caption
Tammealuse hiis ja ohvrikivi. Foto: Mirjam Mölder-Mikfelt

# data[].attributes.body
Tammealuse hiis, looduslik pühapaik, asetseb Virumaa Samma külas. Hiiekompleksist võib tänapäeval leida ühe püha tamme, ohvrikivi ning Samma Silmaallika. (Wikipedia)

Silmaallikat peeti ja peetakse ka praegu teisisõnu parandusveeallikaks, mille veel usutakse olevat ravitoime. Kunagi kasutati allikavett silmahaiguste raviks. Sealt on tulnud ka selle nimi - Silmaallikas. Kunagi kasvas praeguse tamme asemel vana hiiepuu, mille ümber löödi usulisi tantse. Ohvrikivi puudus ning seetõttu läksid ohverdused hiiepuule. Ka mitukümmend aastat hiljem oli mulda sisse tallatud tantsuring nähtaval olnud.

Muistsel ajal käidigi Hiie ümber tantsimas, usulisi rituaale läbi viimas või ka palvusi andmas. Usuti, et püha tammepuu sees asub jumal, kes kuulab nende palvesid ning seetõttu viidi talle ka erinevaid ande. Pühapaika kasutati ka pühade tähistamiseks ning sugukonnaga kokku saamiseks.

Veidi üle kolmekümne aasta tagasi hakati Tammealusel parandustöid tegema. Pühapaigale lisati dekoratsioone, näiteks kiike ja kiviaeda. Noortamme lähedusse tekkis kivi ning selle ümbrusesse mitmeid uusi sirguvaid tammesid. (Maavalla koda, 2014)

Kasutatud allikad

1. Tammealuse hiis (2. aprill 2023). Wikipedia.

https://et.wikipedia.org/wiki/Tammealuse_hiis

2. Tammealuse hiis (2. aprill 2023). Maavalla koda.

https://www.maavald.ee/hiis/hiied/mahu-kihelkond/20-tammealuse-hiis

# data[].attributes.attachment_caption
Iisaku kirik. Foto: Vaikla Puhkekeskuse Hobusetall.

# data[].attributes.body
Iisaku on Ida-Viru maakonnas olev alevik ning see on Alutaguse valla keskuseks. 2020. aasta kohaselt oli elanike arv 666. Iisaku ainsaks kooliks on Iisaku Gümnaasium. Hetkel on kooli direktoriks Külli Guljavin. Esimest korda mainiti kirjalikult kooli 1750. aastal. Iisaku vaatamisväärsusteks võib nimetada selle kirikut, mõisa, muuseumit, parki ning seltsimaja. Iisaku valla ümbrus on liivase pinnaga metsarohke tasandik ning pinna all leidub rohkesti viirsavi. Iisaku kõrgeim koht on üheksakümne kaheksa meetri kõrgune ning asub põhja pool. Iisakus kannab suurt rolli metsamajandus ning samuti ka põllumajandus. Tuntumad ja suurimad ettevõtted on AS Kaleva, AS Ware, OÜ Mets-Siga, OÜ Kasevälja ning OÜ Autod-Traktorid.

Anita Kostap

Kasutatud allikad:
1. Iisaku (2023, 5. aprill). Vikipeedia
https://et.wikipedia.org/wiki/Iisaku

2. Iisaku (2023, 5. aprill). www.virumaa.ee.
http://www.virumaa.ee/omavalitsused/iisaku/

# data[].attributes.attachment_caption
Toila rand ja hotell. Foto: Toila SPA Hotell.

# data[].attributes.body
Toila vald asub Ida-Virumaa maakonnas, täpsemalt selle põhjaosas. See piirneb Sillamäe linnaga ning lisaks Illuka ja Jõhvi vallaga. Kõige tähtsamad loodusvaradeks peetakse sealset põlevkivi, metsa, turvast, kruusa ja kalavarusid. Viru kalatööstus on Toila suurim ettevõte, mis tegeleb kalapüügiga ning kala töötlemisega. Põllumajandusega pajastab silma ettevõte PÜ Kaljurand. Toila ainsaks kooliks on Toila gümnaasium. Puhkamiseks on võimalus külastada Toila Sanatooriumit, parki ja ka mereranda. Toila vapp on küllaltki omapärane, kuna see kujutab merd, Pühajõge, pankrannikut, võimu, vastupidavust, jõudu ning männikuid.

Anita Kostap

Kasutatud allikad:
1. Toila (2023, 5. aprill). www.virumaa.ee.
http://www.virumaa.ee/omavalitsused/toila/

# data[].attributes.body
Põhja-Eesti pank on Eesti silmapaistvaim loodusmälestis, mille pikkus on umbes 300 km. Tegelikult moodustab ta ühe lõigu Balti klindist, mille pikkus omakorda on 1200 km. Algab ta läänes Osmussaare ja Pakri saarte pankadena ning ulatub välja Narvani. Panga teeb huvitavaks see, et ta on mitmeastmeline ehk võib näha näiteks Kambriumi liivakive ja sinisavi ja Alam-Ordoviitsiumi klastilisi settekivimeid. Praeguse ilme on pank saanud viimase 12 000 aasta jooksul tänu merelainete ja maakerke purustava tegevuse. Põhja-Eesti pank kuulub Eesti suurimate geoloogiliste väärtuste ja vaatamisväärsuste juurde.

Anita Kostap

Kasutatud allikad:
1. Põhja-Eesti paekallas (2023, 26. märts). Eesti Entsüklopeedia.
http://entsyklopeedia.ee/artikkel/p%C3%B5hja-eesti_paekallas2

# data[].attributes.body
Käsmu on küla Haljala vallas Käsmu poolsaarel, Lääne-Virumaal. 21. sajandil on sealsete külaelanike arv aina kasvanud. Seal on mitmeid põnevaid rändrahne ja kivikülv, mida on võimalik näha nii metsas, sisemaal kui ka rannas ja meres. Need on sinna kantud Rootsi ja Soome poolt tulnud viimase jääaja mandriliustikega. Huvitav fakt on see, et Käsmu kivikülv paikneb umbes 400 ha suurusel alal ja on Baltimaade suurim.

Küla nime on esmamainitud 1453. aastal seoses sellega, et Käsmu rand kuulus Aaspere mõisale. Küla olemasolule leiab kinnitust ühes 1524. aasta kohtuprotokollis.

Lisaks on Käsmu tuntud “Kaptenite küla” nime all. Seal töötas merekool ja pea igas peres oli oma kapten või tüürimees. Küla omapäraks olid valged kaptenimajad ja kõrged lipumastid. Ajaloost annab hea ülevaate Käsmu Meremuuseum.
Käsmu on populaarne suvituspaik, kus saab puhata rannas jalutades, kontserte nautides, õpperajal matkates või vaatamisväärsustega tutvudes.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

1. Puhka Eestis. (2023, 27. märts). Käsmu kaptenite küla. https://www.puhkaeestis.ee/et/kasmu-kaptenite-kula

2. Wikipedia. (2023, 27. märts). Käsmu. https://et.wikipedia.org/wiki/Käsmu

# data[].attributes.location_name
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tammik on Rakvere linna elanikele mõnusaks rohealaks, kus tavaliselt käiakse jalutamas või niisama loodust nautimas. Lisaks on tihti võimalik näha Tammikus spordi harrastajaid. Tammikus on mõnus joosta, trenni teha või kepikõndi harrastada. Tammik pakub võimalust talvel ka suusatada. Seal toimuvad tihti trennid või kehalise kasvatuse tunnid, kuna rada ei asu kesklinnast kaugel. Kuid kunagi peeti Tammikut looduslikuks pühapaigaks, mis tõi õnne, head viljasaaki ning tugevat tervist. Tammikus on kõige tavalisemaks puuks Tamm. Nende tammede vanuseks võib pidada umbes 240 aastat. Kuna pinnas on kuiv ja toitainetevaene, siis on ka tammed seal madalad. Ma arvan, et antud kohta võiksime Rakvere linna elanikena hoida ja väärtustada, kuna see pakub meile palju häid võimalusi õues olemiseks.

Anita Kostap

Kasutatud allikad:
1. Rakvere Tammiku maastikukaitseala (2023, 26. märts). Rakvere linn.
https://rakvere.ee/rakvere-tammiku-maastikukaitseala

# data[].attributes.attachment_caption
Kurtna maastikukaitseala. Foto: Tiit Kaljuste

# data[].attributes.body
Kurtna maastikuala hõlmab endasse Eesti kõige tihedamat järvestikku. Maastikualal paikneb 40 järve, kuid enamik neist on väikesed metsajärved. Kõige sügavam järv on Räätsma järv (10,8 m) ning suurim on Konsu järv. Kunagi olid Kurtna järved vähese taimestikuga ning vee läbipaistvusega, kuid nüüdseks kasvab järvedes aina rohkem taimi ning vee läbipaistvus väheneb. Antud piirkond pakub rõõmu nii suvitajatele, kalameestele kui ka seente huvilistele. Kalameestele võivad huvi pakkuda sealsed haugid, särjed ja ahvenad. Võimalus on leida ka jõevähki. Tegelikult leidub Kurtna maastikul rohkesti haruldasi liike.

Anita Kostap

Kasutatud allikad:
1. Kurtna mõhnad ja järved (2023, 26. märts). Keskkonnaamet.
https://kaitsealad.ee/et/kaitsealad/alutaguse-rahvuspark/kaitsealast-20/loodus-20/kurtna-mohnad-ja-jarved

# data[].attributes.location_name
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Poruni ürgmets on riigi poolt kaitstud ala, mis asub Ida-Virumaal Alutaguse rahvuspargis. Ürgmetsas kasvavad peaaegu kahe meetrised laanesõnajalad ning kõrgemad pärnad ja kased, mille koorestikul levivad erinevad samblakihid. Lisaks pesitsevad Poruni ürgmetsas mitmed haruldased ja ohustatud liigid nagu kassikakk, hallõgija, hallpea-püü ning metsisekukk. Metsas on võimalus matkata 10 km matkarajal, nautida Poruni jõge ning külastada matkatorni. Lisaks kõigele muule pakub Poruni ürgmets külastajatele võimalust nautida metsa looduslikku ilu ja mitmekesisust. Metsa looduskaitse eesmärk on säilitada ja kaitsta sealset ökosüsteemi ning tagada metsa loomulik ringlus.

Nora Karm

Kasutatud allikad:

1.  Wikipedia (2023, 27. märts). Poruni põlismets.

https://et.wikipedia.org/wiki/Poruni_p%C3%B5lismets

2. Turismiweb (2023, 27. märts). Poruni Ürgmets, Jõgi ja Ürgorg / Tutvustus.

https://www.turismiweb.ee/et/company/poruni-urgmets-jogi-ja-urgorg/7952/

3. Loodusega koos. (2023, 27. märts). Poruni matkarada.

https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/rahvuspargid/alutaguse-rahvuspark/1337

# data[].attributes.location_name
Kohtla-Järve poolkoksimägi – Eesti kõrgeim tehismägi, Järve, Ida-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Kohtla-Järve poolkoksimägi. Foto: Siim Lõvi

# data[].attributes.body
Poolkoksimägi on Kohtla-Järvel asuv tehislik mägi, mis on tekkinud põlevkivi poolkoksi kuhjamisel. See on nimelt Eesti kõrgeim tehismägi, mille lõunapoolse mäe kõrgus on umbkaudselt 168 meetrit ning põhjapoolse tipu kõrgus 143 meetrit. Varasemalt oli mäel viis tippu, millest kõrgeim oli 186 meetrit. 2012. aastal toimub Kohtla-Järve poolkoksimägede sisemuses põleng, mis õnneks suurt kahju keskkonnale ega ümbritsevale kogukonnale ei toonud. Kogukonnal on aga teine mure, nimelt 2017. aastase uuringu kohaselt häirib sealseid inimesi poolkoksimägedest tulenev hais, mis on aastatega küll vähemaks jäänud, kuid siiamaani piirkonda mõjutab.

Nora Karm

Kasutatud allikad:

1. Wikipedia (2023, 27. märts). Kohtla- Järve poolkoksimäed.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kohtla-J%C3%A4rve_poolkoksim%C3%A4ed

2. ERR (2023, 27. märts). Kohtla-Järvel tekitavad elanikke häirivat haisu peamiselt poolkoksimäed.

https://www.err.ee/582169/kohtla-jarvel-tekitavad-elanikke-hairivat-haisu-peamiselt-poolkoksimaed

# data[].attributes.body
Valaste juga on 30-meetrine Eesti ja Baltimaade kõrgeim juga, mis asub Ida-Virumaal Toila Vallas ning Valaste küla lääneosas. Juga on ühenduses Kaasikvälja kuivenduskraaviga, mis tähendab, et juga ei ole looduslik. Juga on osa Ontika looduskaitsealast ning seal asuv vaateplatvorm annab võimaluse vaadata lähedal asuvat ümbruskonda. Vaateplatvormilt on näha aja jooksul tekkinud  geoloogilisi kihistusi, nagu moreen, millele viitab mandriliustiku üle käimine. Joa juurest kulgeb 1,3 km matkarada klindimetsast mereni, mille järel saab jalga puhata läheduses asuvas kohvikus.

Nora Karm

Kasutatud allikad:

1. Wikipedia. (2023, 27. märts). Valaste juga.

https://et.wikipedia.org/wiki/Valaste_juga

1. Valaste puhkeküla. (2023, 27. märts). Juga.

https://valaste.eu/valaste-juga/

1. VisitNarva. (2023, 27. märts). Valaste juga - Eesti kõrgeim.

https://visitnarva.ee/et/valaste-juga-eesti-k%C3%B5rgeim

# data[].attributes.body
Alutaguse metsad ja maastik on äärmiselt mitmekesised ning seetõttu on need ka kaitse all. Alutaguse aladel leidub alasid alates siirdesoodest kuni haruldaste ja elurikaste põlismetsadeni välja. Alutaguse metsades pesitsevad kaitstud liikidest näiteks lendorav ning must-toonekurg. Lisaks leidub seal ka elulisi sookahjalaid, näiteks rabapüüd. (Eesti Keskkonnaamet, 2023)

Alutaguse Rahvuspargi aladele jääb 11 eripalgelist kaitseala ning park on eesmärgistatud tegevusega kaitsta ja säilitada kultuuripärandit. Alutaguse ürgsus on säilinud tänu hõredale inimasustusele ja -tegevusele. Avastama kutsuvad seal leiduvad luited, järved, rabad ja mõhnad. (RMK Loodusega koos, 2019)

Kasutatud allikad

1. Alutaguse Rahvuspark (28. märts 2023). RMK Loodusega koos.

https://www.loodusegakoos.ee/kuhuminna/rahvuspargid/alutaguse-rahvuspark

2. Alutaguse Rahvuspargi kaitseala (28. märts 2023). Eesti Keskkonnaamet.

https://kaitsealad.ee/et/kaitsealad/alutaguse-rahvuspark/kaitsealast-20/loodus-20

# data[].attributes.body
Kohala mõisa nimi jookseb esmakordselt läbi dokumentidest 15. sajandi lõpus, kus see esines saksakeelse nime Tolks all. Järgnevate sajandite jooksul oli mõisaala mitmete erinevate omanike käes.

Praeguse mõisahoone lugu algab 1880. aastatel, oletatavalt valmis hoone ka nende aastate jooksul. Hoone ehitati klassitsismi ja vana-vene stiilis dekoori ning arhitektuuriga. Hoone paremas tiivas asub kaunistatud kasvuhoone, kus legendi järgi pidas kunagine botaanika-huviline mõisahärra rosaariumi. Legendile annab tõestust Kohala aladel leiduvad haruldased taimeliigid.

Mõisa taastamistööd algasid pea 30 aastat tagasi, mil kompleks läks OÜ Kreenika valdusesse. Praegu on mõis atraktiivne turismi- ja puhkekeskus. (Kohala Mõis, kuupäev puudub)

Kohala mõisaga on mul endalgi üpris huvitavad lood olnud, kuna mu endise klassiõe perekond on antud mõisa omanikud. Väiksena sai seal mitmeid kordi külas käia, loomi vaadata ning ka ööbida. Väiksena olles arvasin, et mõisas kummitab ning see tegi öised peitusemängud päris lustakaks. Nalja oli nabani ning mäletan, et sai ka teisi ehmatada, mille tõttu hiljem jäid ka teised arvama, et mõisas kummitab.

Raili Nurga G23

Kasutatud allikad

1. Kohala Mõis (27. märts 2023). Mõisa ajalugu.

http://www.kohalamois.ee/kohala-mois/moisa-ajalugu/

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Kunda Lammasmägi, foto: Eesti entsüklopeedia

# data[].attributes.body
Kunda Lammasmägi (rändpangas) on üks vanimatest inimasulapaiku Eestis, mis asub Kunda-Kohala maantee lääneküljel umbes 4km lõunas. Täpsemalt on see 4 m kõrge, 70 m lai ning 100 m pikk. Asulakoht on andnud nime Kunda kultuurile, mis avastati 1886.a.

Paika on kaevatud mitmeid kordi ning kaevamiste käigus on selgunud, et Lammasmäge katvas mullakihis on leide, millest valdav osa pärineb mesoliitikumi ajast. Võrreldes tavapäraste kiviesemete leiukohaga, on Lammasmägi eriline just seetõttu, et paigas oli säilinud hulgaliselt luust ja sarvest tööriistu. Tuhandeid aastaid tagasi oli see väike küngas järvesaar, kus toimetasid alates keskmisest kiviajast esimesed korilased ja kütid.

Levib arvamus, et künkale tuletatud nimi on Rootsi kindral Lamba järgi, kes ka koos oma varanduse ja aaretega sinna maetud. Teine lugu kinnitab, et Rootsi kuningas ehitanud sinna suured keldrid, kuhu matnud kullavarad. Kolmandaks on legend, mille järgi olevat kuningas maetud mäe sisse, keda valvavad kaks paljastatud mõõkadega sõdurit.

Sandra Vahemets, G23

Kasutatud allikad:

1. Eesti Entsüklopeedia. (2023, 26. märts). Kunda Lammasmägi. kunda_lammasmägi

2. Puhka Eestis.(2023, 26. märts). Kunda Lammasmägi. https://www.puhkaeestis.ee/et/kunda-lammasmagi

3. Kultuurimäletiste register. (2023, 26. märts). 10776 Kiviaja asulakoht "Lammasmägi". public.php

4. Maaleht. (2023, 26. märts). Milliseid saladusi peidab Kunda Lammasmägi ja kes oli Gottorni Odüsseus? https://maaleht.delfi.ee/artikkel/70367163/milliseid-saladusi-peidab-kunda-lammasmagi-ja-kes-oli-gottorni-odusseus

# data[].attributes.location_name
Tudu Järvesoo matkarada, Suigu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.attachment_caption
Tudu raba ja matkarada. Foto: Puhka Eestis

# data[].attributes.body
Tudusoo looduskaitseala paikneb Lääne - Virumaa Laekvere ja Vinni valla aladel. See kujunes pruunkarude reservaadi ning maastikukaitseala moodustumisel. Looduskaitseala koosneb kolmest sihtkaitsevööndist: Punasoo, Järvesoo ja Luussaare sihtkaitsevööndist. Kaitseala eesmärk on säilitada ja kaitsta metsi, sooliike ning rabamaastikku. Eelmainitud kaitse all olevad sood, mis jäävad Tudusoo looduskaitse alale, on tekkinud madalate järvede ning allikate kinni kasvamisel ehk soostumisel. Turbakihi paksus küündib ligi 6,5 meetrini. (Eesti Entsüklopeedia, 2011)

Tudusoo on laukarohke ning raba keskel paikneb Tudu järv, mis on kuni 5-meetrise sügavusega ning liigivaese elustikuga. Toitained saab järv sademetest ning sooveest.

Loodukaitsealal elavad kaitstud liikidest näiteks koovitaja, kalakotkas, lendorav ja saarmas. (Eesti looduse infosüsteem, kuupäev puudub)

Tudu looduskaitsealal on võimalik käia avastamas raba ilusid ning maagilist rabajärve. Viimati käisin Tudu rabas matkamas umbes 5 aastat tagasi, mil käisime klassiga ekskursioonil.

Raili Nurga

Kasutatud allikad:

1. Eesti Entsüklopeedia (2023, 21. märts). Tudusoo looduskaitseala.

http://entsyklopeedia.ee/artikkel/tudusoo_looduskaitseala

2. Eesti looduse infosüsteem EELIS (2023, 21. märts). Kaitsealune ala või üksikobjekt: Tudusoo looduskaitseala.

https://infoleht.keskkonnainfo.ee/default.aspx?comp=objresult=ala&obj_id=-742427973

# data[].attributes.location_name
Lontova seikluspark, Lontova tee, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.attachment_caption
Lontova seikluspark. Foto: Joosep Martinson

# data[].attributes.body
Lontova seikluspark asub Kunda ürgorus. Seikluspark pakub võimalust veeta üks tore päev koos pere, sõprade või töökaaslastega, kuna seikluspargis on erinevaid raskusastmeid nii lastele kui ka täiskasvanutele. Seikluspark koosneb madalseiklusrajast, meeskonnaalast, kõrgeseiklusrajast ja lastealast. Pargis on võimalik läbi viia mitmesuguseid üritusi (sünnipäevad, koosolekupäevad ja meeskonnakoolitused). Tihti külastatakse seiklusparki koos klassiga, kuna see pakub lastele eriti ägedaid mälestusi ja kogemusi. Pärast raja läbimist on külastajatel võimalus end sisse seada puhkemajja ja nautida mõnusat sauna. Lisaks pargi territooriumil pakub Blücheri kohvik midagi ka hamba alla. Seikluspark töötab aastaringselt, kuid kõrghooajaks peetakse seal kevadet ja suve.

Anita Kostap

Kasutatud allikad:
1. Lontova seikluspark (2023, 21. märts). Puhka Eestis.
https://www.puhkaeestis.ee/et/lontova-seikluspark

# data[].attributes.location_name
Rakvere linnastaadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
20. sajandi alguses tehti Rakveres sporti Palermo metsas, mis asus kesklinna lähedal. Pärast Vabadussõda rajati endistele Rakvere mõisa aladele väike staadion, mille ring oli pikkusega 200m. Seetõttu mängiti tol ajal jalgpalli laadaplatsil.

Tulenevalt soovist ehitada korralike mõõtmetega staadion, otsiti sobivat kohta. 1927. aastal rajati staadion Vabaduse tänava lääneküljele (praeguse RRG-i kohale). Valminud väljak muudeti aga juba samal aastal Vabaduse platsiks. Lõpuks jõuti otsusele rajada staadion Poskva tänavale (praegune Kastani puiestee), mille maksumuseks kujunes umbes 1000 krooni.

Linnastaadion on ilmselt kõigile kohalikele spordiga tegelevatele inimestele teada tuntud koht, mis avati 29. mai 1930.a.

Staadion, mille ringi pikkus on 400m, renoveeriti 2017. aastal. Seal saab harrastada mitmeid alasid nagu näiteks kaugushüpe, teivashüpe, jalgpall, erineva distantsiga jookse, visata palli või tõugata kuuli ehk kõik võimalused kergejõustikuga tegelemiseks on olemas. Tehakse palju treeneriga trenne ning peetakse tihti ka võistluseid kergejõustiku alades. Pealtvaatajad, kelle jaoks on istekohti kokku 1785, saavad käia tasuta võistluseid vaatamas.

Isiklikult tegelesin kergejõustikuga kokku 4-5 aastat ning tegin trenni Rakvere linnastaadionil Jaak Vetiku käe all. Sain sel staadionil võistelda korralikult, omandades kuhjaga häid mälestusi.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

1. Wikipedia. (2023. 20. märts). Rakvere staadion. https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_staadion

2. Rakvere spordikeskus. (2023, 20. märts) Rakvere Staadion. https://rakverespordikeskus.ee/rakvere-staadion/

# data[].attributes.location_name
Neeruti matkarada, Neeruti, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Eesti kirdeosas asub viiest veekogust koosnev järvede kompleks (Ees-, Taga-, Ora- ja Sinijärv). Järved on tuntud oma kristallselge vee ja kauni ümbruse poolest, mistõttu on nad populaarsed kohad vaba aja veetmiseks ja puhkamiseks. Lisaks on sealsetel aladel võimalik kalastada ja matkata. Matkaradade keerukus varieerub jalutuskäikudest keerukamate matkadeni. Suurim järvedest on Neeruti järv (Taga- ja Eesjärv koos), mille maksimaalne sügavus on 10 meetrit ning laiub umbes 19 hektari suurusel alal. Teised kaks järve on väiksemad ja madalamad. Looduses leidub ka erisuguseid taime- ja loomaliike, mida saab vaadelda rännates läbi sealsete metsade ja märgalade. Neeruti järved on maagilise välimusega kohad, mis sobivad kõigile loodus- ja seiklushuvilistele. (Loodusega koos)

Nora Karm

Kasutatud allikad:

1. Neeruti loodusrada (2023, 21. märts). Loodusega koos.

https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/puhkealad/pohja-eesti-puhkeala/neeruti-loodusrada-1-5-km-ja-3-5-km

# data[].attributes.body
Äntu Sinijärv paikneb Väike-Maarja vallas. Järve teeb eriliseks selle sinakasroheline värvus, mille on tekitanud järve põhjas olev hele järvelubi. Lisaks on järv erakordselt läbipaistev. Teda tuntakse kui Eesti kõige selgema veega järve, mille suurim sügavus on vaid 8 meetrit. Vee temperatuur ei tõuse suvel üle 10-15 kraadi, kuid järve ülemine kiht võib olla vahest ujumiseks sobilik. Järvel on mitmekesine ja omapärane taimestik, mis on tekkinud biogeenide vähesuse tõttu. Kaladest leidub arvukalt ahvenaid, kuid ka särgesid ja hauge. Eriti loodussõbralikud ja loodust armastavad inimesed saavad nautida ka Äntu maastikukaitsealal paiknevat looduse õpperada, mille äärde jäävad 7 eriilmelist järve.

Anita Kostap

Kasutatud allikad:
1. Galerii! Eksootiline Äntu Sinijärv meelitab loodushuvilisi kristallselge veega (2023, 21. märts). TV3.ee portaal.
https://uudised.tv3.ee/meelelahutus/uudis/2022/03/02/piinlik-vaikus-ja-sensuaalne-massaaz-liis-lusmagi-ja-erkki-sarapuu-viisid-tosielusaate-osalejad-kohtingule/

2. Äntu järvede puhkeala (2023, 21. märts). Puhka Eestis.
https://www.puhkaeestis.ee/et/antu-jarvede-puhkeala

3. Äntu looduse õpperada (2023, 21. märts). Puhka Eestis.
https://www.puhkaeestis.ee/et/antu-looduse-opperada

# data[].attributes.body
Võsu alevikus, Lääne-Virumaal asub üks inimeste lemmikuim suvituskoht, liivarand. Ühtlasi kuulub see TOP 10 Eesti parima ranna hulka Puhka Eestis turismiinfo veebilehe hinnangul.

Rannas on olemas WC, riietuskabiinid, vetelpääste jne. Erilised spordihinged saavad treenida välijõusaalis, kiikuda, lustida mänguväljakul ja mängida mitmeid pallimänge.

Seal peetakse Eesti suurimat rannafestivali ehk Võsu rannafestivali (peetud 10.a), kuhu tulevad kohale parimad artistid ja nende kuulajad.

Käin perege iga suvi Võsu rannas ujumas või lihtsalt jalgu vees sulistamas ja päikeseloojangut nautimas. Kui ilmad kisuvad soojaks, soojeneb seal muidugi ka vesi mõnusalt soojaks.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

1. Puhka Eestis. (2023. 20. märts). Võsu supelrand. https://www.haljala.ee/vosu-rand

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnuse varemed asetsevad imeilusa kivise Kunda ranna ääres ning linnus on uhkusega Eesti põhjapoolseim ja ühtlasi ka noorim keskaegne ordulinnus. Ordulinnuse ehitusaastaks peetakse 1471. aastat ning selle rajajaks Liivi ordumeistrit Johann Wolthus von Herset. Linnus sai püstitatud paarisaja aasta jooksul. See rajati Toolse sadama kaitseks mereröövlite eest, kuna sadam oli keskajal oluliseks kaubanduskohaks Rakvere, Tartu ja Venemaa vahel.

Liivi sõja kulgedes käis sadam erinevate riikide vahel käest kätte ning lõpuks sattus Toolse piirkond Rootsile, kuid linnus oli sõja käigus purustatud. 17. sajandil toimus osaline taastamine. Pöördumatult rüüstati Toolse ordulinnus Põhjasõjas ning peale seda jäeti linnus jumala hooleks. (Wikipedia, 2022)
Praegu on linnus varemetes ning restaureerimata. Tänini säilinud müürid on ehedaks keskaegse ordulinnuse näiteks ning vaatamisväärsuseks paljudele. (PuhkusEestis, kuupäev puudub)

Külastasin ise Toolse ordulinnust 2020. aasta suvel, mil sõitsime perega piki Virumaa rannikut ning avastasime vaatamisväärsusi ning loodust.

Raili Nurga

Kasutatud allikad:
1. Toolse ordulinnus (2023, 20. märts). Wikipedia. https://et.wikipedia.org/wiki/Toolse_ordulinnus

2. Toolse ordulinnus (2023, 20.märts). Vaatamisväärsused Eestis. PuhkusEestis.
https://www.puhkuseestis.ee/vaatamisvaarsused?sightseeing_id=406

# data[].attributes.body
Eesti suurim rahvuspark on Eesti põhjarannikul asetsev Lahemaa rahvuspark, mis pakub külastajatele mitmekesiseid ja hingematvaid vaatamisväärsusi. Rahvuspargis kasvavad erinevad taimed ja pesitsevad mitmesugused loomad, kelle hulgas ka mitmed haruldased ja ohustatud liigid. Lahemaa rahvusparki külastades on võimalus käia mööda Viru raba laudteest rada ja vaadelda märgala ainulaadset ökosüsteemi, millest olen isiklikult mitmeid kordi osa saanud. Lisaks leidub pargis veel teisigi matkaradu, mille raskusastmed varieeruvad vastavalt soovile ning annavad võimaluse külastajatel hinnata pargi lummavat ilu. Veel üks külastamisväärt paiku on Käsmu meremuuseum, mis annab tõetruu ülevaate piirkonna merepärandist. Lahemaa rahvuspark pakub looduse-, ajaloo- ja kultuurihuvilistele erilaadseid tegevusi ja elamusi, millest ei tasu ilma jääda. (Loodusega koos)

Nora Karm

Kasutatud allikad:

1. Lahemaa rahvuspark (2023, 21. märts). Loodusega koos.

https://www.loodusegakoos.ee/kuhuminna/rahvuspargid/lahemaa-rahvuspark

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Varaseimad arheoloogilised andmed viitavad sellele, et linnuse-sugune rajatis oli olemas juba 5.-6. sajandi paiku, kuid esmakordselt mainiti seda keskaja algul. (Wikipedia, 2023)

Keskajal oli Rakvere üsna populaarne koht. Keskaegne Rakvere ei olnud nimelt Rakvere, vaid saksapärase nimega Wesenberg, tuntud ka kui Tarvanpää, mis on eestlaste antud tõlge. Muinasaja lõpuni kutsutigi linnust Tarvanpääks. Keskaja alguses kuulus linnus Eestimaa hertsogkonda, Taani kuninga valitsuse alla. Jüriöö ülestõusu tagajärjel sattus kindlus Liivi ordule ning algas nn Orduaeg. Liivi sõja ajal langes kindlus venelaste kätte pärast mitmeid nurjunud katseid rootslaste poolelt, kes üritasid seda vallutada. Poola - Rootsi sõja ajal (1600 - 1629) lasid poolakad ja rootslased meie linnuse õhki ning sellest ajast saadik seisab linnus varemetes. Praegu on linnus tehtud muuseumiks ning seal on eksponeeritud mitmed keskaegsed leiud. (Rakvere Linnus, kuupäev puudub)

Võiks ju arvata, et kui selline vägev rajatis kodule nii lähedal on, et külastaksin seda pea iga aasta. Kuid tegelikkuses nii siiski ei ole. Viimati leidis linnuse külastus aset 11. juulil 2021. aastal. Tol päeval oli külastamiseks sattunud just kõige vahvam päev, kuna toimusid erinevad akrobaatilised etteasted ning ka mõõgavendade esitused, mis pakkusid põnevust. Sain ka sisse piiluda ravitsejate tuppa, kus minu üllatuseks oli mu klassiõde Mare parajasti õpetamas rahvahulgale mingit raviloitsu.

Raili Nurga

Kasutatud allikad:

1. Rakvere Linnus (2023, 21. märts). Linnuse ajalugu.

https://virumaamuuseumid.ee/rakvere-linnus/linnuse-ajalugu/

1. Wikipedia (2023, 21. märts). Rakvere ordulinnus.

https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_ordulinnus#Rakvere_muinaslinnus

# data[].attributes.body
Sagadi mõis asub Haljala vallas, Lahemaa rahvuspargi imelise looduse keskel, mille ajalugu ulatub enam kui 500.a tagasi.

Sagadi mõis omandas enda nime 1469. aastal ja pärandus põlvest põlve kuniks 1929-1974. aastal alustas seal tööd härrastemaja algkool. Hetkeseisul kuulub mõis aga Riigimetsa Majandamise Keskusele ehk alates 1999. aastast on peahoones looduskool.

Mõisakompleks on eriline oma terviklikkuse poolest, kus on ka park, tiigid, korrastatud teed ning toimivad lisaks esimesele Eesti looduskoolile ka restoran, hotell ning metsamuuseum ja mõis-muuseum. Pakutakse võimalust pidada pulme, pidusid ning viiakse läbi erinevaid ekskursioone, kus Lääne-Virumaa õpilased on reeglina käinud vähemalt ühe korra ning vajadusel saab broneerida teatud ruume näiteks seminaride ja konverentside  pidamise jaoks.

Sandra Vahemets

Kasutatud allikad:

1. Wikipedia. (2023, 21. marts). Sagadi mõis. https://et.wikipedia.org/wiki/Sagadi_m%C3%B5is

2. Puhka Eestis. (2023, 21. märts). Sagadi mõis. https://www.puhkaeestis.ee/et/sagadi-mois