# data[].attributes.headline
De nye læremidler og undervisningsforløb 

# data[].attributes.subject
De nye læremidler og undervisningsforløb 

# data[].attributes.attachment_link.title
Holocaust og andre folkedrab | Jens Aage Poulsen & Astrid Danielsen

# data[].attributes.attachment_link.description
Læremiddel til 7.-9. klassetrin om Holocaust og andre folkedrab. Emnerne spænder fra Bodri, jødiske stemmer, forestillinger om folkedrab m.m.

# data[].attributes.attachment_link.title
Holocaust og andre folkedrab Hvordan håndterer vi _det onde_ i undervisningen_ VOR111224

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsmateriale og aktiviteter til læring om Holocaust og andre folkedrab.

# data[].attributes.headline
Oplæg v. Hildegunn - kontroversielle aspekter

# data[].attributes.subject
Oplæg v. Hildegunn - kontroversielle aspekter

# data[].attributes.body
Film om begrebet folkedrab. Til dig som lærer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dokumentaren 'Watchers of the sky' sammenfletter fire historier med utroligt mod, medfølelse og målbevidsthed, mens den går i gang med at afsløre Raphael Lemkins glemte liv - manden, der skabte ordet "folkedrab," og som mente, at loven kunne beskytte verden mod grusomheder begået mod masser.Dokumentaren er inspireret af Samantha Powers Pulitzer Pris-vindende bog og tager dig på en provokerende rejse fra Nürnberg til Haag, fra Bosnien til Darfur, fra kriminalitet til retfærdighed og fra apati til handling.

# data[].attributes.headline
Krigens hemmeligheder (fra 5.-6.kl, 11 år)

# data[].attributes.subject
Krigens hemmeligheder (fra 5.-6.kl, 11 år)

# data[].attributes.body
Undervisningsforløb: https://filmcentralen.dk/grundskolen/undervisning/krigens-hemmeligheder#.WMe962_hBaR

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
"Krigens hemmeligheder" er en filmatisering af Jaquens Vriens bog af samme navn. Det er en gribende film om drengene Lambert og Tuur, hvis venskab bliver truet af nazismen under 2. verdenskrig. En film om venskab, hemmeligheder og om at blive voksen.

Filmen egner sig til undervisningsforløb i fagene historie og dansk, hvor fokus i historie fx kan være 2. Verdenskrig, nazismen, jødeforfølgelser, besættelse og modstandsbevægelse. I dansk kan fokus lægges på temaer som fx venskab og overgangen fra barn til voksen men også på filmfaglige områder som fx filmens opbygning, brugen af set up og pay off i relation til flere af filmens hemmeligheder og til brugen af filmiske virkemidler.
Det danske Filminstitut har udarbejdet et undervisningsmateriale til filmen, der er målrettet undervisningen i både historie og dansk på mellemtrinet. Under supplerende materialer er der et link til materialet.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Krigens hemmeligheder" er en filmatisering af Jaquens Vriens bog af samme navn. Det er en gribende film om drengene Lambert og Tuur, hvis venskab bliver truet af nazismen under 2. verdenskrig. En film om venskab, hemmeligheder og om at blive voksen.

# data[].attributes.body
Filmen handler om de jødiske drenge Joseph på 10 og Maurice på 12 og deres flugt fra Paris. Fransk film med danske undertekster.

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmen handler om Joseph på 10 og Maurice på 12 og deres flugt fra Paris mod sikkerhed til byen Nice under Anden Verdenskrig.<br />Drengene er jøder og lever et lykkeligt barndomsliv i Paris med deres forældre og deres to ældre brødre. Men da byen besættes af tyske nazister, bliver deres far bekymret for deres skæbne. Han beder dem derfor om at flygte til frizonen og lover dem, at familien bliver genforenet i Sydfrankrig.

# data[].attributes.body
Målgruppe 3.-5. klasse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
barn under 2. verdenskrig

Indholdsbeskrivelse:
Med historier om livet og dagligdagen for Knud om hverdagen under 2. verdenskrig. Hvorfor måtte han ikke arbejde som bud for renseriet? Hvorfor blev fars værksted sprængt i luften?

Historisk tema om 2. verdenskrig, der kan relateres til krigshistorien i dag. Bogen indgår i serien "Børn i historien", der især retter sig mod dansk og historie på mellemtrinnet - også i flerfaglighed. Brug det baggrundsstof samt elevopgaver, der ligger på den angivne hjemmeside
Bogen er en del af serien "Børn i historien" tænkt til 3.-5. klasse, men anvendelige også i 6. og 7. klasse. "Børn i historien" præsenterer eleverne for en fortælling om en betydningsfuld periode i Danmarks-historien. Gennem fiktive hovedpersoner opleves periodens dagligliv og store historiske begivenheder fra et barns perspektiv, således at den lille historie danne afsæt for den store. Velegnet til tværfagligt samarbejde/emnearbejde med dansk, selvstændig læsning kombineret med klassesamtale. På seriens hjemmeside www.boernihistorien.gyldendal.dk er der fri adgang til elevopgaver og lærervejledninger. Mange af elevopgaverne har vægt på det skriftlige arbejde, men der er også mere kreative opgaver, som fx børnelege fra de forskellige tider.

Supplerende materialer:

Hertil findes supplerende materiale på internettet

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan bookes ubegrænset mange eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 30 arbejdsdage.

Informationsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 15 arbejdsdage.

Materialet kan ikke bookes online.

Kan ikke lånes efter 8. juni 2022.

Antal i afdelinger:

89 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

1 stk. i Ressourcecenter Roskilde

1 stk. i Ressourcecenter Slagelse

# data[].attributes.attachment_link.description
barn under 2. verdenskrig Indholdsbeskrivelse: Med historier om livet og dagligdagen for Knud om hverdagen under 2. verdenskrig. Hvorfor måtte han ikke arbejde som bud for renseriet? Hvorfor blev fars værksted sprængt i luften? Historisk tema om 2. verdenskrig, der kan relateres til krigshistorien i dag.

# data[].attributes.body
Bent Melchior, tidligere overrabbiner i Danmark, fortæller den bevægende beretning om hans families flugt og redning i oktober 1943.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bent Melchior - en flygtning fortæller

Indholdsbeskrivelse:
Animation. Bent Melchior, tidligere overrabbiner i Danmark, fortæller den bevægende beretning om hans families flugt og redning i oktober 1943. Melchior var blot 14 år gammel, da den tyske besættelsesmagt i Danmark indledte aktionen mod de danske jøder. I al hast måtte han forlade sit hjem, sit land og alt, hvad han kendte. Hermed blev han én af de godt 7000 danske jøder, der flygtede til Sverige under 2. verdenskrig.

Filmen kan bruges i et forløb om Holocaust og andre folkedrab med fokus på det "danske Holocaust." Gennem Melchior-familiens oplevelser udfoldes aktionen mod de danske jøder i oktober 1943 - fra beslutningen om at arrestere og deportere de danske jøder til flugten fra Danmark. Fokus i filmen er på den solidaritet og medmenneskelighed, der blev udvist af danskerne og det danske civilsamfund. Derfor kan man også diskutere, om fortællingen om "den danske jødeaktion" er idealiseret. Filmens styrke er dens personlige fortælling, som i kombination med animationerne skaber en følelsesmæssigt stærk historie. Filmen kræver ikke stor forhåndsviden og fortælles i et sprog og en form, som i forhold til emnet er rimelig skånsom. Programmet kan bruges både i grundskolen og på ungdomsuddannelserne. Bemærk, at der under supplerende materialer er et link til undervisningsmateriale til filmen.

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Animation. Bent Melchior, tidligere overrabbiner i Danmark, fortæller den bevægende beretning om hans families flugt og redning i oktober 1943. Melchior var blot 14 år gammel, da den tyske besættelsesmagt i Danmark indledte aktionen mod de danske jøder. I al hast måtte han forlade sit hjem, sit land og alt, hvad han kendte.

# data[].attributes.headline
Podcasts, primært til læreren. Kampen om historien - Holocaust og folkedrab. Forskellige temaer 

# data[].attributes.subject
Podcasts, primært til læreren. Kampen om historien - Holocaust og folkedrab. Forskellige temaer 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
mitcfu.dk benytter tekniske cookies til at sikre gnidningsfri login og andre nødvendige services. Vi benytter ikke cookies til at registrere adfærd eller indsamle statistik. Læs mere om cookies på mitcfu.dk.

# data[].attributes.attachment_link.description
mitcfu.dk benytter tekniske cookies til at sikre gnidningsfri login og andre nødvendige services. Vi benytter ikke cookies til at registrere adfærd eller indsamle statistik. Læs mere om cookies på mitcfu.dk.

# data[].attributes.headline
Flugten over Pyrenæerne (fra 5.-6.kl, 11 år)

# data[].attributes.subject
Flugten over Pyrenæerne (fra 5.-6.kl, 11 år)

# data[].attributes.body
Engelsk film med danske undertekster. Kan ses på mellemtrinnet, men kræver faglige drøftelse, da emnet og enkelte scener kan virke voldsom på nogle elever.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Frankrig, 1942. I en lille landsby i Pyrenæerne opdager den unge hyrde, Jo, flere jødiske børn skjult på en gård, drevet af en enke og hendes svigersøn, Benjamin. Sidstnævnte har mistet sporet af sin datter, Anya, og håber at finde hende en dag. Mens han venter, hjælper han de unge jøder, som de beskytter, med at flygte til Spanien. Men pludselig forstyrres deres mission af tyskerne, da de en dag triller ind i landsbyen....

Historiefortælling for begyndere, baseret på romanen "Waiting for Anya" af Michael Morpurgo, som også skrev "War Horse", en anden verdenskrigsfortælling, der blev filmatiseret af Steven Spielberg.
"Flugten over Pyrenæerne" kan fungere som den første skånsomme introduktion af temaer om jødeforfølgelse, Holocaust, besættelsesmagt og samarbejdspolitik under 2. verdenskrig i det sydlige Frankrig, tæt på den spanske grænse. Filmen er fyldt med klicheer og stereotyper, og alle, såvel tyskere som landsbyfolk, taler engelsk. De slemme tyskere med karakteristisk accent, den gode næsten uden.
Skuespillerne Jean Reno og Anjelica Huston er næsten karikaturer som ejegode lokalpatrioter, men repræsenterer den civilcourage, der hjalp 7.500 jøder over grænsen i løbet af besættelsesårene.
Hovedkarakteren, og fortællingens centrale identifikationsfigur, er drengen Jo, som er fårehyrde og modigt sendebud for de gode. Målgruppen 4. - 6. klasse vil være godt underholdt.
Filmens trailer nederst på siden formidler dækkende historien og dens patos. Øverst linkes til "Krigens hemmeligheder" - en anden spillefilm om 2. Verdenskrig til samme målgruppe.

# data[].attributes.attachment_link.description
Frankrig, 1942. I en lille landsby i Pyrenæerne opdager den unge hyrde, Jo, flere jødiske børn skjult på en gård, drevet af en enke og hendes svigersøn, Benjamin. Sidstnævnte har mistet sporet af sin datter, Anya, og håber at finde hende en dag.

# data[].attributes.body
Historien om Holocaust i Norge

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
historien om holocaust i Norge

Indholdsbeskrivelse:
Den 26. november 1942. Efter ordre fra den tyske besættelsesmagt bliver en storstilet politiaktion iværksat over hele landet. En måned tidligere blev jødiske mænd anholdt og sendt til Berg Interneringslejr. Den 26. november bliver de fragtet med tog til kajen i Oslo. Jøder fra hele Norge er blevet hentet dertil. Skrækslagne og uvidende om deres skæbne bliver de tvunget om bord på det tyske fragtskib DS Donau. Skibet Donau forlader Oslo med i alt 529 norske jøder om bord. Endestationen er udryddelseslejren Auschwitz.

Filmen har omdrejningspunkt i hovedpersonen Charles Braude, der var en af Norges bedste boksere i 1940erne. Vi følger Charles fra han bokser mod ærkefjenden Sverige, bliver gift og fanget i internatlejren Berg udenfor Tønsberg til han bliver skilt fra sine brødre og sin far der blev sendt DS Donau til Auschwitz. Sideløbende er der historien om Knud Rød politikommisæren, der udførte ordren fra Nazisterne om at fange samtlige jøder og sende dem i koncentrationslejr.
Kapitelmærkningen er opdelt i temaer og kommer ind på filmiske virkemidler.
Filmen kan bruges i dansk, historie og samfundsfag. Den sætter menneskeværd, undskyldninger og krænkelser under lup.

Hent filmplakaten her:

# data[].attributes.attachment_link.description
historien om holocaust i Norge Indholdsbeskrivelse: Den 26. november 1942. Efter ordre fra den tyske besættelsesmagt bliver en storstilet politiaktion iværksat over hele landet. En måned tidligere blev jødiske mænd anholdt og sendt til Berg Interneringslejr. Den 26. november bliver de fragtet med tog til kajen i Oslo.

# data[].attributes.attachment_link.description
Officiel undervisningswebside om folkedrab. Folkedrab.dk er produceret af DIIS med støtte fra Ministeriet for børn, undervisning og ligestilling. Siden opdateres løbende og er henvendt til elever og lærere på ungdomsuddannelserne samt andre med interesse for emnet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fremover skal det være obligatorisk at undervise i Holocaust i historiefaget i folkeskolen. Det er en del af den handlingsplan mod antisemitisme, som regeringen præsenterede i januar 2022.

Nu skal et udvalg komme med vurderinger og anbefalinger til, hvordan Holocaust kan integreres i det eksisterende punkt om Augustoprøret og jødeaktionen 1943 i folkeskolens historiekanon. Udvalget er nedsat efter indstillinger fra Danmarks Lærerforening og HistorieLab, nationalt videncenter for historie- og kulturarvsformidling.

Det justerede kanonpunkt forventes at træde i kraft fra skoleåret 2023/2024.
Læs kommissoriet (pdf)Læs handlingsplanen mod antisemitisme
Fakta

Forperson: Jens Aage Poulsen, Cand.Pæd. i historie og samfundsfag og lektor på UCL (Indstillet af HistorieLab)

Medlem: Astrid Marie Møller Danielsen, Cand. Mag. i historie med sidefag i samfundsfag og ansat på CFU Lillebælt (Indstillet af HistorieLab)

Medlem: Christian Arnth Jørgensen, lærer på Pilegårdsskolen i Kastrup (Indstillet af Danmarks Lærerforening)

Medlem: Jane Weyhe, lærer på Rasmus Rask skolen i Odense (Indstillet af Danmarks Lærerforening)

# data[].attributes.attachment_link.description
Fremover skal det være obligatorisk at undervise i Holocaust i historiefaget i folkeskolen. Det er en del af den handlingsplan mod antisemitisme, som regeringen præsenterede i januar 2022. Nu skal et udvalg komme med vurderinger og anbefalinger til, hvordan Holocaust kan integreres i det eksisterende punkt om Augustoprøret og jødeaktionen 1943 i folkeskolens historiekanon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Holocaust og andre folkedrab har fået ny aktualitet - hvad er det nye?

Af Karina Bruun Houg, pædagogisk konsulent
Det næste forløb på din årsplan handler om holocaust, men hvordan griber du det bedst an? Hvilke læremidler skal du vælge, og hvilke aktiviteter vil være oplagte at inddrage? Og hvordan oplever eleverne egentligt disse ømtålelige og svære emner, som vi lærere præsenterer for dem i undervisningen?

Denne artikel handler om at undervise i holocaust og andre grusomme emner i historie, men også i dansk eller tysk. Artiklen handler også om nye perspektiver og læremidler, som du kan få inspiration til i et kursusforløb på CFU i skoleåret 2023/24 og i efteråret 2024.

Et nyt obligatorisk kanonpunkt i historie

Fra skoleåret 2023/24 skal eleverne også undervises i Rigsfællesskabet og holocaust. Kanonpunkterne er historiske nedslag, der markerer brud, forandring eller begivenheder med særlig betydning. Elever skal møde kanonpunkterne i løbet af 3. til 9. klasse, men det er op til den enkelte lærer, hvor meget de enkelte emner skal fylde i undervisningen.

Holocaust bliver en tilføjelse til det eksisterende kanonpunkt om augustoprøret og jødeaktionen 1943 og begrundes ud fra handlingsplanen mod antisemitisme, som den tidligere regering præsenterede i januar 2022.

Fra 2022 iværksatte Børne- og Undervisningsministeriet en ny indsats, der skal opkvalificere lærerne i at undervise i emnet holocaust og andre folkedrab, hvor der tilbydes praksisnære kursusforløb samt nye, eksemplariske forløb og materialepakker. Dette har betydet, at vi som CFU kan tilbyde gratis kursusforløb og nye undervisningsmaterialer.

Ministeriets handlingsplan for antisemitisme

Synagogen i Krystalgade i København er et godt eksempel på, at antisemitisme stadig er tilstede i det danske samfund. Gaden er afspærret, og til stede er to politibiler og et antal politibetjente.

Antisemitisme er en bestemt opfattelse af jøder, der kan udtrykkes som had mod jøder. Antisemitisme er ikke kun knyttet til Holocaust, men har været en del af det danske samfund i 400 år, siden Chr. 4 sendte en invitation.

I januar 2022 offentliggjorde regeringen en handlingsplan med det formål at sætte fokus på fortidens forbrydelser mod jøder. Ifølge handlingsplanen skal undervisningen sikre, "at eleverne opnår viden og kompetencer, som kan bidrage til at fjerne myter og fordomme, og som fordrer tolerance og gensidig respekt mellem mennesker." (Handlingsplan mod antisemitisme, 2022).

Undervisningen i Holocaust skal derfor tænkes ind i et bredere perspektiv på skolerne med fokus på demokrati og medborgerskab. Et bud på dette er undervisningsmaterialet "Demokratiske fællesskaber" (emu.dk).

"Det er ondt, sådan var det. Det var bare ondt alt sammen"

Citatet er fra en elev i 8. klasse. Mange fag, ikke kun historie, dansk og tysk, underviser i grusomme emner, hvor begrebet ondskab står helt centralt. De fortællinger og eksempler, der knytter sig til "ondskab", kan på mange måder være motiverende, fascinerende og engagerende for de fleste elever, mens andre elever vil opleve dem anstødelige, kontroversielle og ømtålelige.

Men skal vi så undervise i emner som fx folkedrab? Selvfølgelig skal vi det! Vi skal som lærere selvfølgelig være opmærksomme på, at flere elever, end vi regner med, faktisk bliver påvirket eller stødt følelsesmæssigt, når de møder "ondskab" i læremidlerne, fx i historiebogen eller portalen, i autentiske billeder fra KZ-lejre eller i spillefilm som fx Napola eller Fuglene over sundet. Inklusion, eksklusion, at være på flugt, ondskab m.m. kan være svært at håndtere for eleverne. Måske bliver de triste på de historiske aktørers vegne, eller måske kan det være så svært at håndtere, at eleverne vælger ironi eller humor? Vi skal være forberedt på, hvordan vi vil håndtere materialet og emnet fagligt, så eleverne udvikler kompetencer til at kunne håndtere lignende emner og materialer, også når de møder det uden for skolen.

Undervisning i holocaust i mange fag - ikke kun historie

Undervisning i holocaust og andre folkedrab foregår ikke kun i historietimerne, men også i andre fag som fx dansk, tysk, kristendomskundskab og samfundsfag. Der er i forbindelse med Børne- og Undervisningsministeriets nye indsats blevet udviklet en række eksemplariske forløb og materialepakker, som findes på hjemmesiden www.aldrigmere.dk.

De nye læremidler bliver introduceret på de praksisnære kursusforløb, som udbydes af CFU landet over. På kurset kan du bl.a. opleve Stantons model 'Folkedrabets 10 stadier' gennem "klemmeøvelser" eller få mulighed for at perspektivere til andre folkedrab gennem det nye dilemmaspil om folkemordet i Rwanda. Formålet med kurset er at drøfte forskellige faglige og didaktiske perspektiver på holocaust, fx en opmærksom på, hvilke aktører eleverne møder gennem læremidlerne, og hvordan de fremstilles. Her kan der skelnes mellem offer versus gerningsmand eller tilskuere versus hjælpere.

Læremidler fra mitCFU.dk til historie-, dansk- eller tyskundervisningen

"Drengen i den stribede pyjamas", som film og bog (udskolingen, dansk eller historie)

"Anne Franks dagbog", fx den nye udgave i tegneserieform (graphic diary) eller som doku-drama "Min datter Anne Frank" (mellemtrin/udskoling, dansk eller historie)

Billedbogen "Historien om Bodri". Historien handler om en 'overlever'; en jødisk pige, der fortæller om tiden i kz-lejren og sin gode hund Bodri (fra 4. klasse)

Kortfilmen "As times goes by" om "Holocaust Mahnmal - Denkmal für die ermordeten Juden Europas". Mindesmærket minder os om de mange jøder, der mistede livet, men mindesmærket er samtidig også en del af en kontroversiel og ømtålelig mindekultur i tysk historie (udskoling, tysk eller historie, evt. som optakt til en lejrskole i Berlin)

Spillefilmen "Napola" om den tyske, nazistiske eliteskole - i et tema om ondskab (udskoling, tysk eller historie)

Spillefilmen "Fuglene over sundet" eller dokumentaren "Den danske løsning" i forbindelse med kanonpunktet Jødeaktionen 1943. Som trigger til forløbet skal I besøge Dansk Jødisk Museum og afprøve forløbet "Pak din taske skat, vi skal af sted". Find mere inspiration på www.80aaret.dk.

Gratis kursusforløb om holocaust og andre folkedrab

Hvorfor tage på kursus om holocaust og andre folkedrab?
Fra 2022 iværksatte Børne- og Undervisningsministeriet en ny indsats, der skal opkvalificere lærerne i at undervise i emnet holocaust og andre folkedrab, og du kan derfor tilmelde dig en række gratis kurser i hele landet. Det første kursusforløb er allerede afviklet og udbydes igen i foråret 2024 og efteråret 2024. Se alle datoer på www.aldrigmere.dk.

- Nye perspektiver på min egen historieinteresse og inspiration til emnet på min årsplan
- Fede dilemmaspil
- Det er gratis!
- Klemmeøvelsen skal prøves i min klasse
- Jeg tager meget med hjem. Konkrete idéer til undervisningen. Udgangspunkt i ofrenes perspektiv
- Godt med noget rent fagfagligt indhold, så man som lærer bibeholder sin historieinteresse
- Sofies oplæg, det at kunne sondre mellem det universelle og det historiske
- Et nyt kanonpunkt, underviser allerede i det, har fået ny inspiration
- Vigtigt: At være opmærksom på vejen til folkedrab.

På kurserne vil der være en række faglige oplæg fra førende forskere på området. Du kan opleve et eller flere af følgende perspektiver og personer, alt efter hvilket kursus du tilmelder dig:

Undervisning i holocaust og andre folkedrab - hvad med eleverne? v. ph.d. Hildegunn Johannessen

Muligheder og udfordringer i undervisningen om holocaust. v. underviser og lærebogsforfatter Solvej Berlau

Arven fra Holocaust v. historiker og forsker Sofie Lene Bak

Holocaust-forskning - før, nu og i fremtiden v. lektor og forsker Therkel Stræde

Folkedrab i Bosnien-Herzegovina - vidnesbyrd som kilder v. historiker Tea Sindbæk Andersen.

Hvilke workshops kan du vælge på kurserne?

Historien om Bodri, en billedbog til mellemtrinnet: Kan man undervise i holocaust ud fra en børnebilledbog? Hvorfor skal ikoniske Anne Frank ikke stå alene - og hvad har børnetegninger og interneringen af de danske politifolk med holocaust at gøre?

Dilemmaspil og historiske scenarier, udskolingen: Vi har udviklet to dilemmaspil, som handler om henholdsvis tyske jøders situation efter Krystalnatten og om folkedrabet i Rwanda. Som historiske scenarier faciliterer spillene indlevelse i og indsigt i aktørernes dilemmaer og valg af handlinger i den givne kontekst.

Turen går til... om studieture til de mørke steder: Hvilke dilemmaer møder vi som lærer, når vi tager på studietur til "de mørke steder"? Denne workshop sætter fokus på studieture, museumsbesøg eller andre steder, der kan knyttes til "de mørke sider" af historien.

Dansk Jødisk Museum som læringsrum: Hvordan arbejder Dansk Jødisk Museum med historien med udgangspunkt i de danske jøders flugt i oktober 1943? Workshoppen inddrager eksempler fra museets udstilling og museets undervisningstilbud.

Hent mere inspiration

Af Karina Bruun Houg, pædagogisk konsulent
Det næste forløb på din årsplan handler om holocaust, men hvordan griber du det bedst an? Hvilke læremidler skal du vælge, og hvilke aktiviteter vil være oplagte at inddrage? Og hvordan oplever eleverne egentligt disse ømtålelige og svære emner, som vi lærere præsenterer for dem i undervisningen?

Denne artikel handler om at undervise i holocaust og andre grusomme emner i historie, men også i dansk eller tysk. Artiklen handler også om nye perspektiver og læremidler, som du kan få inspiration til i et kursusforløb på CFU i skoleåret 2023/24 og i efteråret 2024.

Et nyt obligatorisk kanonpunkt i historie

Fra skoleåret 2023/24 skal eleverne også undervises i Rigsfællesskabet og holocaust. Kanonpunkterne er historiske nedslag, der markerer brud, forandring eller begivenheder med særlig betydning. Elever skal møde kanonpunkterne i løbet af 3. til 9. klasse, men det er op til den enkelte lærer, hvor meget de enkelte emner skal fylde i undervisningen.

Holocaust bliver en tilføjelse til det eksisterende kanonpunkt om augustoprøret og jødeaktionen 1943 og begrundes ud fra handlingsplanen mod antisemitisme, som den tidligere regering præsenterede i januar 2022.

Fra 2022 iværksatte Børne- og Undervisningsministeriet en ny indsats, der skal opkvalificere lærerne i at undervise i emnet holocaust og andre folkedrab, hvor der tilbydes praksisnære kursusforløb samt nye, eksemplariske forløb og materialepakker. Dette har betydet, at vi som CFU kan tilbyde gratis kursusforløb og nye undervisningsmaterialer.

Ministeriets handlingsplan for antisemitisme

Synagogen i Krystalgade i København er et godt eksempel på, at antisemitisme stadig er tilstede i det danske samfund. Gaden er afspærret, og til stede er to politibiler og et antal politibetjente.

Antisemitisme er en bestemt opfattelse af jøder, der kan udtrykkes som had mod jøder. Antisemitisme er ikke kun knyttet til Holocaust, men har været en del af det danske samfund i 400 år, siden Chr. 4 sendte en invitation.

I januar 2022 offentliggjorde regeringen en handlingsplan med det formål at sætte fokus på fortidens forbrydelser mod jøder. Ifølge handlingsplanen skal undervisningen sikre, "at eleverne opnår viden og kompetencer, som kan bidrage til at fjerne myter og fordomme, og som fordrer tolerance og gensidig respekt mellem mennesker." (Handlingsplan mod antisemitisme, 2022).

Undervisningen i Holocaust skal derfor tænkes ind i et bredere perspektiv på skolerne med fokus på demokrati og medborgerskab. Et bud på dette er undervisningsmaterialet "Demokratiske fællesskaber" (emu.dk).

"Det er ondt, sådan var det. Det var bare ondt alt sammen"

Citatet er fra en elev i 8. klasse. Mange fag, ikke kun historie, dansk og tysk, underviser i grusomme emner, hvor begrebet ondskab står helt centralt. De fortællinger og eksempler, der knytter sig til "ondskab", kan på mange måder være motiverende, fascinerende og engagerende for de fleste elever, mens andre elever vil opleve dem anstødelige, kontroversielle og ømtålelige.

Men skal vi så undervise i emner som fx folkedrab? Selvfølgelig skal vi det! Vi skal som lærere selvfølgelig være opmærksomme på, at flere elever, end vi regner med, faktisk bliver påvirket eller stødt følelsesmæssigt, når de møder "ondskab" i læremidlerne, fx i historiebogen eller portalen, i autentiske billeder fra KZ-lejre eller i spillefilm som fx Napola eller Fuglene over sundet. Inklusion, eksklusion, at være på flugt, ondskab m.m. kan være svært at håndtere for eleverne. Måske bliver de triste på de historiske aktørers vegne, eller måske kan det være så svært at håndtere, at eleverne vælger ironi eller humor? Vi skal være forberedt på, hvordan vi vil håndtere materialet og emnet fagligt, så eleverne udvikler kompetencer til at kunne håndtere lignende emner og materialer, også når de møder det uden for skolen.

Undervisning i holocaust i mange fag - ikke kun historie

Undervisning i holocaust og andre folkedrab foregår ikke kun i historietimerne, men også i andre fag som fx dansk, tysk, kristendomskundskab og samfundsfag. Der er i forbindelse med Børne- og Undervisningsministeriets nye indsats blevet udviklet en række eksemplariske forløb og materialepakker, som findes på hjemmesiden www.aldrigmere.dk.

De nye læremidler bliver introduceret på de praksisnære kursusforløb, som udbydes af CFU landet over. På kurset kan du bl.a. opleve Stantons model 'Folkedrabets 10 stadier' gennem "klemmeøvelser" eller få mulighed for at perspektivere til andre folkedrab gennem det nye dilemmaspil om folkemordet i Rwanda. Formålet med kurset er at drøfte forskellige faglige og didaktiske perspektiver på holocaust, fx en opmærksom på, hvilke aktører eleverne møder gennem læremidlerne, og hvordan de fremstilles. Her kan der skelnes mellem offer versus gerningsmand eller tilskuere versus hjælpere.

Læremidler fra mitCFU.dk til historie-, dansk- eller tyskundervisningen

"Drengen i den stribede pyjamas", som film og bog (udskolingen, dansk eller historie)

"Anne Franks dagbog", fx den nye udgave i tegneserieform (graphic diary) eller som doku-drama "Min datter Anne Frank" (mellemtrin/udskoling, dansk eller historie)

Billedbogen "Historien om Bodri". Historien handler om en 'overlever'; en jødisk pige, der fortæller om tiden i kz-lejren og sin gode hund Bodri (fra 4. klasse)

Kortfilmen "As times goes by" om "Holocaust Mahnmal - Denkmal für die ermordeten Juden Europas". Mindesmærket minder os om de mange jøder, der mistede livet, men mindesmærket er samtidig også en del af en kontroversiel og ømtålelig mindekultur i tysk historie (udskoling, tysk eller historie, evt. som optakt til en lejrskole i Berlin)

Spillefilmen "Napola" om den tyske, nazistiske eliteskole - i et tema om ondskab (udskoling, tysk eller historie)

Spillefilmen "Fuglene over sundet" eller dokumentaren "Den danske løsning" i forbindelse med kanonpunktet Jødeaktionen 1943. Som trigger til forløbet skal I besøge Dansk Jødisk Museum og afprøve forløbet "Pak din taske skat, vi skal af sted". Find mere inspiration på www.80aaret.dk.

Gratis kursusforløb om holocaust og andre folkedrab

Hvorfor tage på kursus om holocaust og andre folkedrab?
Fra 2022 iværksatte Børne- og Undervisningsministeriet en ny indsats, der skal opkvalificere lærerne i at undervise i emnet holocaust og andre folkedrab, og du kan derfor tilmelde dig en række gratis kurser i hele landet. Det første kursusforløb er allerede afviklet og udbydes igen i foråret 2024 og efteråret 2024. Se alle datoer på www.aldrigmere.dk.

- Nye perspektiver på min egen historieinteresse og inspiration til emnet på min årsplan
- Fede dilemmaspil
- Det er gratis!
- Klemmeøvelsen skal prøves i min klasse
- Jeg tager meget med hjem. Konkrete idéer til undervisningen. Udgangspunkt i ofrenes perspektiv
- Godt med noget rent fagfagligt indhold, så man som lærer bibeholder sin historieinteresse
- Sofies oplæg, det at kunne sondre mellem det universelle og det historiske
- Et nyt kanonpunkt, underviser allerede i det, har fået ny inspiration
- Vigtigt: At være opmærksom på vejen til folkedrab.

Lærere, der deltog på kursusforløb i efterår 2023

På kurserne vil der være en række faglige oplæg fra førende forskere på området. Du kan opleve et eller flere af følgende perspektiver og personer, alt efter hvilket kursus du tilmelder dig:

Undervisning i holocaust og andre folkedrab - hvad med eleverne? v. ph.d. Hildegunn Johannessen

Muligheder og udfordringer i undervisningen om holocaust. v. underviser og lærebogsforfatter Solvej Berlau

Arven fra Holocaust v. historiker og forsker Sofie Lene Bak

Holocaust-forskning - før, nu og i fremtiden v. lektor og forsker Therkel Stræde

Folkedrab i Bosnien-Herzegovina - vidnesbyrd som kilder v. historiker Tea Sindbæk Andersen.

Hvilke workshops kan du vælge på kurserne?

Historien om Bodri, en billedbog til mellemtrinnet: Kan man undervise i holocaust ud fra en børnebilledbog? Hvorfor skal ikoniske Anne Frank ikke stå alene - og hvad har børnetegninger og interneringen af de danske politifolk med holocaust at gøre?

Dilemmaspil og historiske scenarier, udskolingen: Vi har udviklet to dilemmaspil, som handler om henholdsvis tyske jøders situation efter Krystalnatten og om folkedrabet i Rwanda. Som historiske scenarier faciliterer spillene indlevelse i og indsigt i aktørernes dilemmaer og valg af handlinger i den givne kontekst.

Turen går til... om studieture til de mørke steder: Hvilke dilemmaer møder vi som lærer, når vi tager på studietur til "de mørke steder"? Denne workshop sætter fokus på studieture, museumsbesøg eller andre steder, der kan knyttes til "de mørke sider" af historien.

Dansk Jødisk Museum som læringsrum: Hvordan arbejder Dansk Jødisk Museum med historien med udgangspunkt i de danske jøders flugt i oktober 1943? Workshoppen inddrager eksempler fra museets udstilling og museets undervisningstilbud.

Hent mere inspiration

Karina Bruun Houg (kabh)

Adjunkt og Pædagogisk konsulent

Udstilling: Læremidler til tysk

Hent inspiration til læremidler til din tyskundervisning, når du besøger vores Informationssamling.

Lærfest 2024

Danmarks største fagmesse om læremidler og god undervisning vender tilbage til København d. 13.-14. marts 2024.

Ny podcast: Podcast på programmet i undervisningen

Vi udforsker, hvordan lyd og læring kan smelte sammen, i dette afsnit af podcasten Praksis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan håndterer vi det "onde" i undervisningen?

# data[].attributes.attachment_link.description
Holocaust og andre folkedrab har fået ny aktualitet - hvad er det nye?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hjemmesiden er skabt på baggrund af et feltarbejde foretaget i Terezín i foråret 2018. Se videoen for at få en introduktion på et minut om hjemmesiden. Hør mere om projektet i videoen ved siden af. Herunder finder du genveje til andre videoer.

I videoen ovenover kan du høre projektleder Therkel Stræde præsentere projektet og vores arbejdstilgang.

Du kan også klikke på 'Læs mere' under 'Metodisk tilgang' for en mere dybdegående gennemgang af projektet - eller snyde genvej og se videoerne for fælleskortene og de individuelle kort

Metodisk tilgang

At læse erindringer - metodisk inspiration

Tilgange & Databehandling

Persondata behandling

Projektets Samarbejdspartnere

Foruden projektets tætte samarbejde med Netværk for Nazisme- og Holocauststudier, NNHS, har vi en række andre samarbejdspartnere og bidragsydere. Har du eller din virksomhed, organisation etc. lyst til at være en del af projektet, så tag kontakt til os og få en god snak. Vi søger konstant samarbejdspartnere til udbredelse af projektet.

Projektet 'De Danske Jøder i Theresienstadt', som hører under foreningen Netværk for Nazisme- og Holocauststudier, som er en forening under Syddansk Universitet, har modtaget støtte fra Tjekkiets Ambassade i København

Under udarbejdelsen af feltarbejdet i Terezín stillede Památnik Terezín lokaler og internet til rådighed. Ligeledes stillede de museer og deres egne historikere til rådighed for vores feltarbejde.

Netværk for Nazisme- & Holocauststudier

Projektet 'De Danske Jøder i Theresienstadt' indgik tidligere på året, 2018, et samarbejde. Samarbejdet dækker over projektets hjemmeside og fremtidige aktiviteter.

Til etableringen af versioneringerne af vores hjemmeside til tysk, tjekkisk, svensk og engelsk har vi, af fonden 'Arcadia - a Charitable Fund of Lisbet Rausing & Peter Baldwin' (London), modtaget en gavmild donation.

Den tyske versionering af hjemmesiden er blevet støttet af den tyske ambassade i København.

En særlig tak til

Per Grau Møller, Lektor, lic.phil. ved Syddansk Universitet.

​

Ib Katznelson, cand.polit., fange i Theresienstadt 1944-45.

​

Jan Roubinek, leder af Terezín Memorial/Památnik Terezín.

​

Tomáš Fedorovič, Chef-historiker ved Terezín Memorial/Památník Terezín.

Silvia Goldbaum Tarabini Fracapane PhD i Historie v. Technical University Berlin

Dr. Peter Baldwin, Prof, Historie, UCLA

Dr. Radek Pech, Botschafter, og Katerina Laničková, Kulturattaché Tjekkiets Ambassade i København

Lada Halounová, Oversætter til Tjekkisk, Prag

Dr. Pascal Hector, Botschafter, Lasse Rodewald, Kulturattaché, Lars Eric Bliesener & Till Schmoller, Übersetzer Den tyske ambassade i København

Ass. Prof. Dr. Martin Lund, Malmö University

Melissa Lucas, PhD, Danish Instructor and Translator

# data[].attributes.attachment_link.title
Theresienstadt | Danmark | Danske jøder i Theresienstadt

# data[].attributes.attachment_link.description
Se de danske jøders steder i Theresienstadt under Holocaust og få fortalt deres historier igennem interaktive kort. Læs om et unikt og trist sted i Danmarkshistorien og læs hvordan du kan arbejde med historie og erindringer. Hjemmesiden er et produkt af et feltarbejde foretaget af studerende fra Syddansk Universitet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Josip Šimunić fejrer en scoring for sin klub, Dinamo Zagreb, i 2014. I 2013 fejrede Šimunić en kroatisk landsholdssejr ved at råbe den fascistiske hilsen 'Za dom spremni' (beredt for fædrelandet), som blev brugt af den kroatiske bevægelse Ustasha. Under Anden Verdenskrig samarbejdede Ustasha med Nazisterne, bidrog til Holocaust, og begik folkemord mod serbere, jøder og romaer i Kroatien og Bosnien.

Om materialet
Dette materiale undersøger, hvordan folkemordshistorie er blevet brugt i eks-jugoslavisk fodboldkultur. Formålet med materialet er at gøre opmærksom på, hvordan vi omgås vores voldelige historie, hvad vi kan lære af den, og hvordan vi kan undgå at den gentager sig. Materialet har til hensigt at få elever på ungdomsuddannelserne til at reflektere over historiebrug og folkemordshistorie, andetgørelse og dehumanisering. Det er problemstillinger, som også er relevante i dag, hvor vi skal forholde os til trusler mod demokratiet, radikalisering, nationalistiske regeringer og hadefuld og intolerant retorik.

Målgruppe og vejledning
Materialet retter sig til elever i gymnasiet og på andre ungdomsuddannelser til undervisning i faget historie og samfundsfag. Materialet består af:
- en introvideo om Jugoslaviens historie og rammesætning af problemstillingen samt cases.
- en kort tekst med gennemgang af Jugoslaviens historie
- tre korte videoer der beskriver de tre cases samt kildeliste til cases
- kildemateriale
- en lærervejledning til brug af materialet.

Alle tekstdokumenter findes nederst på siden.
Video om Jugoslaviens historie og rammesætning af de tre cases: Videoer med præsentationer af de tre cases:
Undervisningsmaterialet er udarbejdet som en del af forskningsprojektet AgainNeverAgain, som tilstræber at udvikle undervisningsformer, der adresserer vores historiske erfaringer med folkemord, etnisk udrensning og stigmatisering af minoriteter, og bruger dem til at styrke fredelig udvikling og tolerance i Europa. Undervisningsmaterialet er baseret på vores egen forskning i kollektiv erindring, historiebrug og populærkultur i Kroatien og Serbien.

Kontakt: tors-brobygning@hum.ku.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
Fodbold og folkemordshistorie - FOKUS - Københavns Universitets brobygningsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsmaterialet undersøger brugen af folkemordshistorie i eks-jugoslavisk fodboldkultur. Ekstra relevante for historie og samfundsfag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Museum's collections database contains more than 270,000 records, including:

Photos and albums -Images of life before, during, and after the Holocaust

Personal stories -Interviews, home movies, memoirs, and diaries

Films -Historical footage and contemporary films about the Holocaust

# data[].attributes.attachment_link.description
A living memorial to the Holocaust, the United States Holocaust Memorial Museum inspires citizens and leaders worldwide to confront hatred, prevent genocide, and promote human dignity.

# data[].attributes.headline
Vejen til folkedrab: Bog og hjemmeside (af Solvej Berlau og Stine Thuge)

# data[].attributes.subject
Vejen til folkedrab: Bog og hjemmeside (af Solvej Berlau og Stine Thuge)

# data[].attributes.attachment_link.description
Over 100 millioner mennesker blev ofre for folkedrab i det 20. århundrede. Eksempler tæller blandt andet nazisternes udryddelse af jøder i gaskamre under anden verdenskrig, hutuers massedrab på tutsier i Rwanda i 1994 og bosnisk-serbiske styrkers nedskydninger af bosnisk-muslimske mænd og drenge i S…

# data[].attributes.headline
Læremidler og forløb præsenteret på kurset (gratis og online)

# data[].attributes.subject
Læremidler og forløb præsenteret på kurset (gratis og online)

# data[].attributes.body
Nye forløb og læremidler

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dilemma-spil

"En fremtid i Tyskland efter Krystalnatten 1938-1939" og "Rwanda 1994 - Borgerkrig eller folkedrab?"

Vi kender de tyske jøders forfærdelige skæbne efter Krystalnatten mellem 9. og 10. november 1938, og vi har hørt om ekstremistiske hutuers brutale massemord på tutiser i Rwanda i 1994. Men hvilke forestillinger kan tyske jøder have gjort sig om deres fremtid lige efter Krystalnatten, og hvilke prioriteringer og valgmuligheder havde centrale aktører for at kunne forhindre, at konflikten i Rwanda udviklede sig til et folkemord?

Disse spørgsmål får eleverne mulighed for at leve sig ind i og forholde sig til i to historiske scenarier, "En fremtid i Tyskland efter Krystalnatten 1938-1939" og "Rwanda 1994 - Borgerkrig eller folkedrab?" der er udformet som dilemmaspil.

Hver af spillene kan gennemføres på tre-fire lektioner, og kan anvendes både i 8.-9. klasse og ungdomsuddannelserne.

Spillene er samlet i én PDF-fil:

Hédi Fried og historien om Bodri
Mellemtrinforløb om Holocaust formidlet via børnebilledbog
Er du mellemtrinlærer, og har du lyst til at undervise 4.-5.klasse om Holocaust på en pædagogisk tilpasset måde, hvor du selv kan styre graden af uhyggelige detaljer uden at give køb på det historiske indhold og faghæftet i historie?

Dette undervisningsmateriale baserer sig på billedbogen 'Historien om Bodri', der frit kan bookes som e-bog over mitcfu.dk. Bogen er fortalt af Hédi Fried, der overlevede Holocaust, hvorfor eleverne kan høre om Holocaust uden, at fortælleren selv dør. Bogen tematiserer antisemitisme, forvisning og død, men også venskab og overlevelse. Bogen er derudover formidlet i et enkelt og poetisk sprog, der understøttes af bogens tegninger, der antyder fremfor overeksponerer Holocaust' brutalitet.

I forløbet hører eleverne dog ikke blot om Holocaust fra en overlever, men skal også selv forholde sig historisk skabende, refleksivt og kreativt i forløbets forskellige elevaktiviteter.

Forløbet består af en lærervejledning og et elevmateriale (klik herunder)
Elevmateriale Lærervejledning

# data[].attributes.attachment_link.description
"En fremtid i Tyskland efter Krystalnatten 1938-1939" og "Rwanda 1994 - Borgerkrig eller folkedrab?" Vi kender de tyske jøders forfærdelige skæbne efter Krystalnatten mellem 9. og 10. november 1938, og vi har hørt om ekstremistiske hutuers brutale massemord på tutiser i Rwanda i 1994.

# data[].attributes.headline
Solvej Berlau: Muligheder og udfordringer i undervisningen

# data[].attributes.subject
Solvej Berlau: Muligheder og udfordringer i undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.title
DEL 2: Holocaust og andre folkedrab Hvordan håndterer vi "det onde" i undervisningen?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Snublesten.historienshus.dk er en formidlingshjemmesideapp for snublesten i Danmark. Når du kommer indenfor 50 meter af en snublesten, kan du på hjemmesideappen læse og høre ofret fortælle sin historie. Formidlingen er tiltænkt alle historieinteresserede og særligt skoleklasser, som kan gå på opdagelse efter historien i byrummet. Dette formidlingssite er et historiefortællende site, der supplerer og understøtter de eksisterende sites om snublesten, der drives af frivillige grupper.

Appen er skabt for at sikre en større tilgængelighed og en landsdækkende formidling af snublesten og oktober 1943 ved at lægge et digitalt formidlingslag over de fysiske sten i byrummene. Der udvikles samtidig et undervisningsmateriale, der vil være tilgængeligt fra efteråret, hvor der vil blive lagt yderligere snublesten i flere danske byer.

Appen er udviklet af Historiens Hus og med indhold produceret af Dansk Jødisk Museum baseret på de autentiske personlige historier bag snublestenene. Projektet har fået økonomisk støtte fra Undervisningsministeriet. Prøv appen her

Her finder du links til de hjemmesider, der danner grundlag for nedlæggelsen af snublesten i Danmark: Snublesten i Danmark, snublesten på Fyn, snublesten i Fredericia og Taulov, snublesten i Nordjylland.

# data[].attributes.attachment_link.description
Snublesten.historienshus.dk er en formidlingshjemmesideapp for snublesten i Danmark. Når du kommer indenfor 50 meter af en snublesten, kan du på hjemmesideappen læse og høre ofret fortælle sin historie. Formidlingen er tiltænkt alle historieinteresserede og særligt skoleklasser, som kan gå på opdagelse efter historien i byrummet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skulle politikerne i besættelsestiden (og dermed befolkningen) forhandle med Hitler-Tyskland, eller skulle vejen hellere gå mod modstand, strejke og ulydighed? Det var dilemmaet, og det skal være omdrejningspunktet under dette kanonpunkt, som hentyder til den dato, hvor politikerne trådte tilbage. Undervisningen vil naturligvis også handle om 2. Verdenskrig, nazismen, modstandsbevægelsen, holocaust mv.

Idéer og links til Jødeaktionen 1943 og Holocaust

# data[].attributes.attachment_link.description
Skulle politikerne i besættelsestiden (og dermed befolkningen) forhandle med Hitler-Tyskland, eller skulle vejen hellere gå mod modstand, strejke og ulydighed? Det var dilemmaet, og det skal være omdrejningspunktet under dette kanonpunkt, som hentyder til den dato, hvor politikerne trådte tilbage. Undervisningen vil naturligvis også handle om 2. Verdenskrig, nazismen, modstandsbevægelsen, holocaust mv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Tysk dokumentar fra 2021. Hvordan var hverdagen i Auschwitz? SS-officeren Bernhard Walter var officiel fotograf i Auschwitz og havde til opgave at dokumentere selektionsprocessen i lejren. De næsten 200 rystende fotografier, som han tog, bevidner jødernes ankomst i kreaturvognene og adskillelsen af dem, der ansås for arbejdsdygtige - og dem, der blev sendt direkte til gaskamrene. Her er historien om Auschwitz-albummet, der har tjent som bevismateriale i flere retssager.

Programmet kan bruges i arbejdet med Holocaust og udryddelseslejrene. Programmet anvender øjenvidne og rekonstruktion ud fra SS-officer Bernhard Walter fotografier af lejren i maj 1944. Programmet kan bruges til at belyse hverdagen i Auschwitz-Birkenau både fra ofrenes og gerningsmændenes perspektiv. I forbindelse med programmet kan eleverne arbejde med:
- Nazisternes ideologi
- Formålet med Auschwitz-Birkenau
- Massedrabet
- Gerningsmændene
- Retsopgøret og dokumentationen af de nazistiske forbrydelser
Programmet adskiller sig fra andre ved dets skift mellem ofrenes og gerningsmændenes vinkel, som gør det velegnet i et forløb, som også har fokus på retsopgøret og gerningsmændene. Der er kapitelsæt til programmet.

9. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Tysk dokumentar fra 2021. Hvordan var hverdagen i Auschwitz? SS-officeren Bernhard Walter var officiel fotograf i Auschwitz og havde til opgave at dokumentere selektionsprocessen i lejren. De næsten 200 rystende fotografier, som han tog, bevidner jødernes ankomst i kreaturvognene og adskillelsen af dem, der ansås for arbejdsdygtige - og dem, der blev sendt direkte til gaskamrene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Indeholder:

Jøder bliver forfulgt

Hitler tager magten

Hvem var Anne Frank?

Flugten til Holland

Holland bliver besat

I skjul

Krigen fortsætter

Anne Franks dagbog

Taget til fange

Koncentrationslejre

Holocaust

Efter krigen

Et didaktiseret læremiddel til historieundervisningen. Materialet kan understøtte kompetenceområderne Kronologi og sammenhæng, Kildearbejde og Historiebrug. Særligt oplagt er at perspektivere mellem Jødeaktionen 1943 i Danmark og historien med Anne Frank, hvor man helt konkret møder et ungt menneske. Ligeledes kan man med fordel inddrage elementer fra selve dagbogen, som dog må findes ved siden af, og lade eleverne udvikle deres kildeforståelse derfra. Endelig er det oplagt også på mellemtrinnet at lade eleverne arbejde med Det etiske perspektiv og hermed også opbygge deres moralske dømmekraft i en historisk sammenhæng og dermed opbygge deres historiske bevidsthed.
Selve arbejdet kan foregå i grupper, hvor eleverne får forskellige opgaver, som stilles ud fra de forskellige vinkler de enkelte kapitler rummer i bogen.

En del af følgende materialesæt:

Supplerende materialer:

Hertil findes opgaver på forlagets hjemmeside

Anvendelsesklausul:

Informationsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 15 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

18 stk. i udlånsafdelingen. Disse eksemplarer udlånes som del af materialesæt.

3 stk. i Informationssamlingen

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen Indeholder: Jøder bliver forfulgt Hitler tager magten Hvem var Anne Frank? Flugten til Holland Holland bliver besat I skjul Krigen fortsætter Anne Franks dagbog Taget til fange Koncentrationslejre Holocaust Efter krigen Et didaktiseret læremiddel til historieundervisningen. Materialet kan understøtte kompetenceområderne Kronologi og sammenhæng, Kildearbejde og Historiebrug.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tegneserie, der bygger på Anne Franks dagbog fra livet som jødisk pige i skjul under 2. verdenskrig. Anne er helt sin egen, og hendes dagbog fra de svære år er en af de mest kendte fortællinger fra krigen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historisk gennemgang af den jødiske pige Anne Franks (1929-1945) liv
Indholdsbeskrivelse:

Om pigen Anne Frank og hendes liv, om krigen og de mennesker, der på trods af krigen til det sidste hjalp de to familier på loftet i baghuset. Bogen er illustreret med billeder fra familien Franks egen samling.

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan bookes ubegrænset mange eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 30 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

82 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Historisk gennemgang af den jødiske pige Anne Franks (1929-1945) liv Om pigen Anne Frank og hendes liv, om krigen og de mennesker, der på trods af krigen til det sidste hjalp de to familier på loftet i baghuset. Bogen er illustreret med billeder fra familien Franks egen samling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inspiration til lærere og elever:
Antisemitisme er ikke kun noget, der foregik i krigens tid. Efter omfattende hærværk mod jødiske gravpladser og et stigende antal hadforbrydelsessager rettet mod jøder de seneste år lancerede den tidligere S-regering en handlingsplan, der "skal forhindre, at antisemitismen slår rødder i Danmark". Blandt andet skal Holocaust og andre folkedrab nu på skoleskemaet i folkeskolen og på de gymnasiale uddannelser.

Meldingen kom i 2022 i anledning af den internationale mindedag 27. januar for Holocaust, der fra 1941 til 1945 kostede seks millioner jøder livet. Det er samtidig den dato, hvor russiske soldater i 1945 befriede de omkring 7.000 overlevende fra koncentrationslejren Auschwitz-Birkenau i det tysk-besatte Polen.

Herunder har vi samlet en række artikler, links og film, der hver afdækker forskellige aspekter af Holocaust: nazismen og dens ideologi, krigsforbrydelser, folkedrabets efterspil, menneskerettigheder m.m., og desuden kigger fremad på nynazistiske, antisemitiske og racistiske strømninger i nyere tid. Temaet kan tjene som vidensbase og inspiration for lærere og elever i udskolingen og gymnasier såvel som alle andre med interesse for emnet.

Faktalink-artikler:
2. Verdenskrig Anne Franks Dagbog Antisemitisme Historiekanon 24: Augustoprøret og Jødeaktionen 1943 Højreekstremisme i Danmark Højreekstremisme og nynazisme Krigsforbrydelser Menneskerettigheder Racehygiejne Racisme i Danmark Redningen af de danske jøder
Hjemmesider

De Danske Jøder i Theresienstadt
Sitet består af interaktive kort over koncentrationslejren Theresienstadt, der beskriver de steder, hvor jøderne fra Danmark boede, arbejdede og fik medicinsk behandling. Kortene er baseret på overlevende fangers skriftlige erindringer og mundtlige vidnedsbyrd. Hjemmesiden er lanceret af Netværk for Nazisme- og Holocauststudier på Syddansk Universitet.

Undervisningsmaterialer

Folkedrab.dk
Dansk Institut for Internationale Studiers hjemmeside indeholder en mængde artikler, der oplyser om forskellige folkedrab og aspekter ved dem.

Bekendtgørelser

Regeringens handlingsplan mod antisemitisme, januar 2022

Film på Filmstriben

Arlette - en historie, vi aldrig må glemme
Arlette Andersen (f. 1924) overlevede som ung jødisk pige et års fangenskab i nazisternes værste udryddelseslejr Auschwitz og efterfølgende to barske dødsmarcher. ​​​I 1990 blev hun provokeret over politiske kræfter, der påstod, at Holocaust og Auschwitz blot var en detalje i historien. Det satte hende i gang med at holde foredrag: Ingen skulle nogensinde glemme Auschwitz.

Flugten fra Sobibor
I den nazistiske udryddelseslejr Sobibór i Polen døde mere end 250.000 mennesker på mindre end et år. Med den russiske officer Pechersky i spidsen planlægger fangerne et oprør og i oktober 1943 starter opstanden. Vil Sobibór blive den første udryddelseslejr, hvor en opstand vil lykkes?

KZ-lejrenes befrielse - Hitchcocks glemte film
Mod slutningen af 2. verdenskrig nåede allierede tropper frem til de nazistiske kz-lejre og filmede de rædselsscener, der mødte dem. Dokumentationen fra de nazistiske lejre blev samlet i London, hvor et hold filmfolk - bl.a. den anerkendte instruktør Alfred Hitchcock - gik i gang med at producere en dokumentarfilm. Men på grund af den Kolde Krigs begyndelse blev filmen gemt og glemt - og er først blevet færdig nu, 70 år senere.

Tema om Holocaust og andre folkedrab
Find mange flere spillefilm og dokumentarer om Holocaust og andre folkedrab samlet på Filmstriben her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Antisemitisme er ikke kun noget, der foregik i krigens tid. Efter et stigende antal hadforbrydelser rettet mod jøder de senere år skal danske skoleelever undervises i Holocaust og andre folkedrab. Find viden og inspiration til emnet her.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
I 1943 må den lille jødiske familie bestående af jazzmusikeren Arne, hans kone Miriam og 6-årige søn flygte fra deres hjem i København. Sammen med omkring 80 andre jøder kommer de til Gilleleje, hvor lokale fiskere mod betaling fragter flygtningene til Sverige.

I historie kan der arbejdes med filmen som en fortælling/beretning og som en kilde og dermed understøtte kompetenceområderne kildearbejde og historiebrug. Sammen med eleverne kan I definere hvilke historiske problemstillinger som filmen berører. I kan undersøge spørgsmålet: Hvis Jødeflugten til Sverige er løsningen, hvad er så årsager, virkninger og problemet? Ud fra modellen Problem-årsager-løsning-virkning. I kan forholde jer til, hvilke fortælling og værdier der kommer til udtryk i filmen? Er de et udtryk for ophavstiden (2017)?
Før filmen vises, bør eleverne have kendskab til begreber som samarbejdspolitikken, krystalnatten, jødeudryddelsen, Augustoprøret, samt Sveriges position under krigen. I efterbearbejdningen kan I bl.a. sammenligne filmen med andre kilder (se link). Se videre vejledningen fra Filminstituttet.

Kristendomskundskab, dansk, historie: 8.-10. kl., Gymnasiet

Hent filmplakaten her:

# data[].attributes.attachment_link.description
I 1943 må den lille jødiske familie bestående af jazzmusikeren Arne, hans kone Miriam og 6-årige søn flygte fra deres hjem i København. Sammen med omkring 80 andre jøder kommer de til Gilleleje, hvor lokale fiskere mod betaling fragter flygtningene til Sverige.

# data[].attributes.attachment_link.title
Holocaust og andre folkedrab Hvordan håndterer vi "det onde" i undervisningen?

# data[].attributes.headline
Præsentation - Sofie: Arven efter Holocaust

# data[].attributes.subject
Præsentation - Sofie: Arven efter Holocaust

# data[].attributes.headline
Præsentation - Astrid: Historiske scenarier som dilemmaspil Rwanda

# data[].attributes.subject
Præsentation - Astrid: Historiske scenarier som dilemmaspil Rwanda

# data[].attributes.body
Beskrivelsen af klemmeøvelsen

*Indkøb et større antal tøjklemmer.

*Lav en kort generel intro vedr. inklusion og eksklusion.
*Forklar øvelsens sigte og kobling til Nürnberglovene 1935 mv.

Der afvikles nu 11 runder - forslag (kan tilpasses).

1) Alle der deltager i øvelsen - tager en klemme

2) Alle der har gået i 4. klasse - bytter en klemme med sidemanden

3) Alle der har været hjemsendt under coronaen - bytter en klemme med sidemanden

4) Alle der spiser køb beholder deres klemme, resten afleverer deres klemme

5) Alle der har en bil beholder deres klemme, resten afleverer deres klemme

6) Alle der har været på ferie i udlandet i år beholder deres klemme, resten afleverer deres klemme

7) Alle der på et tidspunkt har deltaget i et motionsløb beholder deres klemme, resten afleverer deres klemme

8) Alle der har blå øjne beholder deres klemme, resten afleverer deres klemme

9) Alle der hr lyst, gråt, hvidt eller intet hår beholder deres klemme, resten afleverer deres klemme

10) Alle der er over 1,70 m beholder deres klemme, resten afleverer deres klemme

11) Alle der er medlem af folkekirken beholder deres klemme, resten beholder deres klemme

Det er vigtigt, at instruktøren selv mister sin klemme under øvelsen. Specielt hvis øvelsen laves med elever.

Det er vigtigt, at der er en eller flere der stadig har deres klemme, når øvelsen er gennemført.

Simon says

Den eller de der stadig har en klemme har nu magten over de der har afleveret deres klemmer. Den eller de der stadig har klemmen kan/skal nu få deltagerne til at gøre ting.

Et par eksempler

At klappe, at sætte sig og rejse sig igen, at tale eller at tie etc.

Kort opfølgende samtale om eksklusion - herunder en henvisning til Stantons 10 stadier (folkedrabets 10 stadier) - læs evt. disse op - se side 22 i "Vejen til folkedrab"

Oplæsning af gradvis eksklusion af jøder i det tyske samfund i 1930'erne og 1940'erne - læs boks side 71 i "Vejen til folkedrab".

Kort perspektivering til eksklusionen af jøderne - de Endlösung

Kort evaluering af øvelsen - evt. forslag til forbedringer, drøftelse af etiske perspektiver mv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdet på denne side vedrører regeringen Mette Frederiksen I (2019-2022)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I planlægning af en studietur til et tidligere gerningssted rejser der sig både faglige og personlige spørgsmål: Hvordan griber man undervisning an på et sted med en så voldsom historie? Hvilke muligheder er der for at arbejde med historien i lokale og konkrete kontekster? Hvordan sikrer man, at eleverne får det bedste faglige udbytte af besøget?

I "Rejseforløb og programmer" kan du finde viden, information og inspiration til planlægningen af en studietur til et tidligere gerningssted. Du kan bl.a. få inspiration til besøg i Auschwitz-Birkenau og til en studietur til Sarajevo i Bosnien og læse om byvandring, oplæg til gruppearbejde m.m. og kompetencemål for turen.

Her er en række tips og idéer til, hvordan man kan undervise på gerningssteder. Listen er udarbejdet af DIIS i samarbejde med undervisere og eksperter på området.

Besøget bør ikke stå alene - integrer det i et forløb, så det bliver ét ud af flere elementer.

Gør dig på forhånd klart, hvorfor dine elever skal besøge stedet, og hvilken plads besøget skal have i undervisningen.

Eleverne får mest ud af besøget, hvis de ved noget (helst en del) om emnet i forvejen.

Gør noget ud af forberedelsen - både den faglige og 'menneskelige' del.

Diskuter i klassen, hvilke forventninger I har til besøget. Både hvad I forventer at opleve og lære, men også hvordan I tror, I vil reagere.

Gør det klart for eleverne, at der ikke er én bestemt måde, man skal reagere på, men at det er vigtigt, at man udviser respekt for stedet og dets historie.

Inviter med fordel en overlevende fra folkedrabet til at fortælle sin historie inden turen.

Tag på forhånd kontakt til det pågældende sted og hør nærmere om, hvad stedet kan tilbyde. Planlæg evt. en guidet tur.

At mødes med en eller flere overlevende og evt. lade denne/dem guide på stedet kan gøre besøget mere nærværende og vedkommende.

Inddrag eleverne aktivt under besøget.

Giv om muligt eleverne mulighed for at arbejde med genstande fra stedet, så de kan fordybe sig i dets historie.

Vær opmærksom på, at eleverne ofte ikke er trænede i at lære på et sted - modsat at lære i et klasselokale, under et foredrag, ved at læse en bog mv. I fortolkningen af fx udstillinger eller mindeplader skal de muligvis hjælpes på vej.

Husk på, at din tilstedeværelse, opmærksomhed og interesse er afgørende. Eleverne er på ukendt terræn, og der kan være ting, der overrasker, forarger eller skræmmer dem, og de kan få brug for støtte ud over det sædvanlige.

Diskuter efter besøget, hvad I fik ud af det, og hvad der berørte, overraskede, skuffede osv.

Sørg gerne for, at eleverne kan arbejde konkret med besøget efterfølgende, så de fortsætter den læringsproces, der blev igangsat. Det forhindrer også, at besøget fremstår som fragmenteret - uden tilknytning til den daglige undervisning.

Idé til lokalhistorisk øvelse

Lad eleverne researche omegnens lokalhistorie og fotografere (evt. med et mobil-kamera) et bestemt sted, der kan karakteriseres som et gerningssted under besættelsen 1940‐45. Lad dem efterfølgende skrive et essay om begivenhederne der. Eksempler: Et hus hvor danske jøder blev arresteret, eller banegårde hvorfra deportationer til nazistiske lejre fandt sted.
Læs mere om gerningssteder i Danmark i forbindelse med nazisternes deportation af danske jøder under 2. Verdenskrig

# data[].attributes.attachment_link.description
Går jeres studietur til et tidligere gerningssted med relation til Holocaust eller andre folkedrab? Eller planlægger du et besøg i en tidligere kz-lejr som et led i en studietur til fx Berlin, Prag eller Krakow? Find inspiration til din planlægning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inspiration til lærere og elever:
Antisemitisme er ikke kun noget, der foregik i krigens tid. Efter omfattende hærværk mod jødiske gravpladser og et stigende antal hadforbrydelsessager rettet mod jøder de seneste år lancerede den tidligere S-regering en handlingsplan, der "skal forhindre, at antisemitismen slår rødder i Danmark". Blandt andet skal Holocaust og andre folkedrab nu på skoleskemaet i folkeskolen og på de gymnasiale uddannelser.

Meldingen kom i 2022 i anledning af den internationale mindedag 27. januar for Holocaust, der fra 1941 til 1945 kostede seks millioner jøder livet. Det er samtidig den dato, hvor russiske soldater i 1945 befriede de omkring 7.000 overlevende fra koncentrationslejren Auschwitz-Birkenau i det tysk-besatte Polen.

Herunder har vi samlet en række artikler, links og film, der hver afdækker forskellige aspekter af Holocaust: nazismen og dens ideologi, krigsforbrydelser, folkedrabets efterspil, menneskerettigheder m.m., og desuden kigger fremad på nynazistiske, antisemitiske og racistiske strømninger i nyere tid. Temaet kan tjene som vidensbase og inspiration for lærere og elever i udskolingen og gymnasier såvel som alle andre med interesse for emnet.

Faktalink-artikler:
2. Verdenskrig Anne Franks Dagbog Antisemitisme Historiekanon 24: Augustoprøret og Jødeaktionen 1943 Højreekstremisme i Danmark Højreekstremisme og nynazisme Krigsforbrydelser Menneskerettigheder Racehygiejne Racisme i Danmark Redningen af de danske jøder
Hjemmesider

De Danske Jøder i Theresienstadt
Sitet består af interaktive kort over koncentrationslejren Theresienstadt, der beskriver de steder, hvor jøderne fra Danmark boede, arbejdede og fik medicinsk behandling. Kortene er baseret på overlevende fangers skriftlige erindringer og mundtlige vidnedsbyrd. Hjemmesiden er lanceret af Netværk for Nazisme- og Holocauststudier på Syddansk Universitet.

Undervisningsmaterialer

Folkedrab.dk
Dansk Institut for Internationale Studiers hjemmeside indeholder en mængde artikler, der oplyser om forskellige folkedrab og aspekter ved dem.

Bekendtgørelser

Regeringens handlingsplan mod antisemitisme, januar 2022

Film på Filmstriben

Arlette - en historie, vi aldrig må glemme
Arlette Andersen (f. 1924) overlevede som ung jødisk pige et års fangenskab i nazisternes værste udryddelseslejr Auschwitz og efterfølgende to barske dødsmarcher. ​​​I 1990 blev hun provokeret over politiske kræfter, der påstod, at Holocaust og Auschwitz blot var en detalje i historien. Det satte hende i gang med at holde foredrag: Ingen skulle nogensinde glemme Auschwitz.

Flugten fra Sobibor
I den nazistiske udryddelseslejr Sobibór i Polen døde mere end 250.000 mennesker på mindre end et år. Med den russiske officer Pechersky i spidsen planlægger fangerne et oprør og i oktober 1943 starter opstanden. Vil Sobibór blive den første udryddelseslejr, hvor en opstand vil lykkes?

KZ-lejrenes befrielse - Hitchcocks glemte film
Mod slutningen af 2. verdenskrig nåede allierede tropper frem til de nazistiske kz-lejre og filmede de rædselsscener, der mødte dem. Dokumentationen fra de nazistiske lejre blev samlet i London, hvor et hold filmfolk - bl.a. den anerkendte instruktør Alfred Hitchcock - gik i gang med at producere en dokumentarfilm. Men på grund af den Kolde Krigs begyndelse blev filmen gemt og glemt - og er først blevet færdig nu, 70 år senere.

Tema om Holocaust og andre folkedrab
Find mange flere spillefilm og dokumentarer om Holocaust og andre folkedrab samlet på Filmstriben her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Antisemitisme er ikke kun noget, der foregik i krigens tid. Efter et stigende antal hadforbrydelser rettet mod jøder de senere år skal danske skoleelever undervises i Holocaust og andre folkedrab. Find viden og inspiration til emnet her.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne hjemmeside er tiltænkt som en idébank og en inspiration til, hvordan man kan arbejde med Oktober '43 i forbindelse med AT forløb i gymnasiet.

Hjemmesiden er opdelt efter fag. For hvert fag vil du finde en indledning til, hvordan man inden for faget kan arbejde med Oktober '43, besættelsestiden, Anden Verdenskrig og Holocaust. Under faget kan du også finde relevant materiale om emnet samt en udvidet litteraturliste, som kan være brugbar, hvis du vil vide mere eller skal lave et større projekt.

Materialet for hvert fag er udarbejdet af gymnasielærere.

Se interviews med førende eksperter og journalister om oktober '43.

Hør bl.a. Bo Lidegaard, chefredaktør for Politiken, og Ulrich Herbert, en af Europas førende historikere, diskutere hændelserne og menneskerne bag oktober '43.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne hjemmeside er tiltænkt som en idébank og en inspiration til, hvordan man kan arbejde med Oktober '43 i forbindelse med AT forløb i gymnasiet. Hjemmesiden er opdelt efter fag. For hvert fag vil du finde en indledning til, hvordan man inden for faget kan arbejde med Oktober '43, besættelsestiden, Anden Verdenskrig og Holocaust.

# data[].attributes.headline
Kortfilm: Stemmer i stilheden - Bent Melchior. Se filmen her: https://youtu.be/s4DQaAkKQfg 

# data[].attributes.subject
Kortfilm: Stemmer i stilheden - Bent Melchior. Se filmen her: https://youtu.be/s4DQaAkKQfg 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Få mere at vide om flugten og redningen af de danske jøder - en historie om folkelig modstand, solidaritet og modige personlige valg.

Vores værdier
Hvad er dine værdier? Lad os finde ud af det.. .

Scan QR koden for at komme i gang

Danmark og jøderne gennem tiden

Vikinge-jøder

Hvordan kom jøder til Danmark?

Er deres historie enestående sammenlignet

med andre jødiske minoriteter i Europa?

Se filmen om de danske jøders historie.

Overvej hvilke ideer og værdier der er på spil.

Stemmer i s til heden

​

I sensommeren 1943 blev ordren om at arrestere og deportere de danske jøder udstedt. Danskerne besluttede ikke at samarbejde.De nægtede at være med til at deportere tusinder af danske jødiske statsborgere. Aktionen mod de danske jøder i oktober 1943 og dens konsekvenser er beskrevet i animationsfilmen "Stemmer i stilheden", som er produceret af Humanity in Action. Filmen fortæller historien om drengen Bent Melchior, der senere blev overrabbiner i Danmark.

Historien om flugten som

et pejlemærke for fremtiden

Bent Melchior gjorde det til sit livs mission at sprede det lys s om han følte blev tændt under flugten. Det er blevet fortsat af hans søn og barnebarn, Michael og Yair Melchior. .

Yderligere vidnesbyrd

Historien om Melchior familiens flugt er blot en blandt mange andre. Hver familie, hver mand, kvinde og barn har en unik historie at fortælle, der giver nye detaljer om de dramatiske begivenheder i Danmark i oktober 1943.

Indtast kodeordet for at gå til den næste aktivitet og følg instruktionerne

Et pejlemærke for fremtiden

historien om flugten og redningen

Hvilken lære kan man tage af de danske jøders redning?

Lad din stemme blive hørt!

Indtast kodeord og følg instrukserne

Vælg et udsagn på Padlet-siden som du kan relatere til og

del en værdi, som du mener har betydning for vores liv i dag.

Jeg tror moralen er, at du skal lytte til din samvittighed. Hvis du føler, der bør gøres noget, så sig ikke: "Det må andre gøre", men gør det selv. Gør en forskel.
Overrabbiner Bent Me lchior

# data[].attributes.attachment_link.title
Voices In The Void Workshop | Ghetto Fighters' House | Lohamei Hageta'ot | מוזיאון

# data[].attributes.attachment_link.description
An online workshop that emphasizes the flight and rescue of the Jews in Denmark in 1943. Ghetto Fighters' House Museum. הוראת השואה

# data[].attributes.headline
Podcast: Holocaust i skolen (CFU Absalon)

# data[].attributes.subject
Podcast: Holocaust i skolen (CFU Absalon)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I podcasten sætter vi spot på skolens dagligdag og tager fat i både grundlæggende elementer i skolen og aktuelle emner. Vores interesse og fokus er skolens virke, læremidler, skoleudvikling og -projekter.

Lyt med her på siden, eller find Praksis i din yndlingspodcast-app.
Hvis du har noget på hjerte, som kan være relevant i podcasten, eller blot et spørgsmål eller kommentar, så skriv gerne til Søren på sknu@pha.dk. Er du i tvivl om, hvordan du kommer i gang med at lytte på mobil eller tablet? Se Absalons podcastguide her.

# data[].attributes.attachment_link.description
I podcasten sætter vi spot på skolens dagligdag og tager fat i både grundlæggende elementer i skolen og aktuelle emner. Vores interesse og fokus er skolens virke, læremidler, skoleudvikling og -projekter. Lyt med her på siden, eller find Praksis i din yndlingspodcast-app.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sæt fokus på jødekonspirationsteorier i kanonpunktet om Holocaust

# data[].attributes.attachment_link.description
RADAR-artikel med fokus på, hvordan lærere kan gribe det nye kanonpunkt Holocaust an i historieundervisningen. Læs artiklen her >

# data[].attributes.attachment_link.title
FLUGT - Refugee Museum of Denmark | Vardemuseerne

# data[].attributes.attachment_link.description
Smuk arkitektur, stærke personlige fortællinger, et højaktuelt emne og historien om flygtningelejren i Oksbøl - kom og oplev FLUGT.

# data[].attributes.headline
Historien om Arlette - en overlevende fra Holocaust

# data[].attributes.subject
Historien om Arlette - en overlevende fra Holocaust

# data[].attributes.body
Med pædagogisk vejledning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En historie vi aldrig må glemme

Indhold: Dokumentarfilm om det dansk-franske Holocaust-vidne, Arlette Andersen, der overlevede ét års fangeskab i Auschwitz. Filmen er bygget over et af Arlettes 426 populære foredrag gemmen 25 år.
Indholdsbeskrivelse:

Den franskfødte kvinde, Arlette Andersen, overlevede Auschwitz under Anden Verdenskrig. I dag er hun et af de få direkte vidner til et af de mørkeste kapitler i verdenshistorien - udryddelsen af seks millioner jøder. Arlette Andersen er et ansigt på historien om Holocaust.
OBS: Filmen startes ved linket under supplerende materialer.

I den pædagogiske vejledning kan du finde inspiration til arbejdet med filmens temaer før, under og efter I ser filmen sammen. Det er primært kompetenceområderne Historiebrug og kildearbejde, der er i fokus. Vejledningen lægger op til at eleverne reflekterer over de dilemmaer og problematikker, vi bliver præsenteret for i filmen. Der er en ekstraopgave, der understøtter kompetenceområdet kildearbejde, der bygger på breve oversat til engelsk, som Arlette sendte til sine forældre i tiden efter hendes arrestation.

10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan bookes ubegrænset mange eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 20 arbejdsdage.

Materialet kan ikke bookes online.

Antal i afdelinger:

1 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indhold: Dokumentarfilm om det dansk-franske Holocaust-vidne, Arlette Andersen, der overlevede ét års fangeskab i Auschwitz. Filmen er bygget over et af Arlettes 426 populære foredrag gemmen 25 år. Den franskfødte kvinde, Arlette Andersen, overlevede Auschwitz under Anden Verdenskrig. I dag er hun et af de få direkte vidner til et af de mørkeste kapitler i verdenshistorien - udryddelsen af seks millioner jøder.

# data[].attributes.body
Efter folkedrabet. Med pædagogisk vejledning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
I sommeren 1944 var selv de mest fanatiske SS'ere klar over, at krigen var tabt, og at det gjaldt om at finde en vej ud af morasset. Organisationen af tidligere SS-medlemmer, "Odessa", blev dannet for at skabe flugtveje, finansiere et nyt liv i udlandet eller finde job i Tyskland samt betale for forsvaret for et hvert SS-medlem, som måtte blive stillet for retten. Det hele blev finansieret af beslaglagte jødiske formuer. Odessa blev ledet af Otto Skorzeny, legendarisk berygtet for at have befriet Mussolini fra fangenskab i 1943. Én af de vigtigste flugtveje gik via Vatikanet til Argentina. Odessas kontakt i Rom var den østrigske biskop Alois Hudal, der var en stor beundrer af Hitler. Vatikanet og de flygtende nazister havde en fælles fjende i kommunismen, og det viser sig, at CIA også brugte ruten via Vatikanet til at redde agenter ud af Østeuropa.

Vejledningen er målrettet historie i udskolingen. Der arbejdes med kompetenceområderne Kildearbejde og
Kronologi og sammenhæng. Vejledningen udarbejdet med henblik på at understøtte eleverne før, under og efter de ser udsendelsen. Det er ikke nødvendigt at gennemføre alle forslag til aktiviteter, der kan plukkes i forhold til det, man har fokus på i forløbet.

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
I sommeren 1944 var selv de mest fanatiske SS'ere klar over, at krigen var tabt, og at det gjaldt om at finde en vej ud af morasset. Organisationen af tidligere SS-medlemmer, "Odessa", blev dannet for at skabe flugtveje, finansiere et nyt liv i udlandet eller finde job i Tyskland samt betale for forsvaret for et hvert SS-medlem, som måtte blive stillet for retten.

# data[].attributes.headline
Folkedrabet på kurderne. 9. - 10. klasse

# data[].attributes.subject
Folkedrabet på kurderne. 9. - 10. klasse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
I 1988 førte Saddam Husseins regime en morderisk kampagne mod de kurdiske landsbyer i irakisk Kurdistan. Kulajo var en af de tusinder af kurdiske landsbyer, der blev angrebet. Overlevende fortæller, hvordan deres huse blev bombet og jævnet med jorden, og deres ejendele stjålet. Landsbyens indbyggere oplevede fødsler i fængslet, at overleve eksekutionspeletoner, sulte i dødslejre og flugt til Iran, før de endelig kunne vende hjem. Da året var gået var halvdelen af landsbyens 300 beboere døde.

9. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
I 1988 førte Saddam Husseins regime en morderisk kampagne mod de kurdiske landsbyer i irakisk Kurdistan. Kulajo var en af de tusinder af kurdiske landsbyer, der blev angrebet. Overlevende fortæller, hvordan deres huse blev bombet og jævnet med jorden, og deres ejendele stjålet.

# data[].attributes.headline
8. - 10. klasse Kampen mod folkedrab 1942-43

# data[].attributes.subject
8. - 10. klasse Kampen mod folkedrab 1942-43

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Fransk dokumentarserie. Over hele Europa tog modige mænd og kvinder kampen op mod den nazistiske besættelse af deres respektive lande. Sammen med øjenvidneskildringer fra nogle af de sidste overlevende modstandsfolk, rekonstruktioner og hidtil usete private arkivfilm oprulles her den dramatiske historie om denne skyggehær. Efter vedtagelsen af den 'endelige løsning' på det 'jødiske problem' i januar 1942, intensiverede nazisterne udryddelsen af de europæiske jøder og andre undermennesker som slaver og sigøjnere.

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Fransk dokumentarserie. Over hele Europa tog modige mænd og kvinder kampen op mod den nazistiske besættelse af deres respektive lande. Sammen med øjenvidneskildringer fra nogle af de sidste overlevende modstandsfolk, rekonstruktioner og hidtil usete private arkivfilm oprulles her den dramatiske historie om denne skyggehær.

# data[].attributes.attachment_link.description
Amerikansk dokumentar. Efter 1915 var de osmanniske tyrkeres grusomme folkemord på det armenske folk almindeligt anerkendt i hele verden. Det ændrede sig i de næste hundrede år, hvor den moderne tyrkiske stat lykkedes med at lægge et røgslør over historien. Politisk pression og trusler om gengældels…

# data[].attributes.body
Tysk film med danske undertekster. Baseret på skuespilleren Michael Degens barndomsminder, omhandler filmen den daglige kamp for at overleve som jødisk dreng i Nazityskland. Da hans far var død i 1940 efter at være blevet løsladt fra koncentrationslejren Sachsenhausen, frygter Michael og hans mor selv at blive deporteret. Det lykkes dem at bo i Berlin med falske navne og falske papirer, skjult af flere, ofte udspekulerede, mennesker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den jødiske kvinde Anne Degen og hendes 11-årige søn Michael overlever 2. verdenskrig i Berlin ved at gå under jorden. Hjælpen kommer både fra mennesker, der har en økonomisk interesse i at hjælpe og fra folk, der ikke kræver noget til gengæld. De lever som såkaldte “U-Boote”.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rainer Wegner skal undervise en gruppe gymnasieelever i nazismens fortrædeligheder. For at gøre undervisningen mere spændende og vedkommende begynder han et socialt eksperiment, hvor eleverne deltager uden at vide det.

# data[].attributes.headline
Fra underviser til underviser (privat side)

# data[].attributes.subject
Fra underviser til underviser (privat side)

# data[].attributes.attachment_link.title
Wannafind - Danmarks bedste udvalg af hostingløsninger - wannafind.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hjemmesiden er skabt på baggrund af et feltarbejde foretaget i Terezín i foråret 2018. Se videoen for at få en introduktion på et minut om hjemmesiden. Hør mere om projektet i videoen ved siden af. Herunder finder du genveje til andre videoer.

I videoen ovenover kan du høre projektleder Therkel Stræde præsentere projektet og vores arbejdstilgang.

Du kan også klikke på 'Læs mere' under 'Metodisk tilgang' for en mere dybdegående gennemgang af projektet - eller snyde genvej og se videoerne for fælleskortene og de individuelle kort

Metodisk tilgang

At læse erindringer - metodisk inspiration

Tilgange & Databehandling

Persondata behandling

Projektets Samarbejdspartnere

Foruden projektets tætte samarbejde med Netværk for Nazisme- og Holocauststudier, NNHS, har vi en række andre samarbejdspartnere og bidragsydere. Har du eller din virksomhed, organisation etc. lyst til at være en del af projektet, så tag kontakt til os og få en god snak. Vi søger konstant samarbejdspartnere til udbredelse af projektet.

Projektet 'De Danske Jøder i Theresienstadt', som hører under foreningen Netværk for Nazisme- og Holocauststudier, som er en forening under Syddansk Universitet, har modtaget støtte fra Tjekkiets Ambassade i København

Under udarbejdelsen af feltarbejdet i Terezín stillede Památnik Terezín lokaler og internet til rådighed. Ligeledes stillede de museer og deres egne historikere til rådighed for vores feltarbejde.

Netværk for Nazisme- & Holocauststudier

Projektet 'De Danske Jøder i Theresienstadt' indgik tidligere på året, 2018, et samarbejde. Samarbejdet dækker over projektets hjemmeside og fremtidige aktiviteter.

Til etableringen af versioneringerne af vores hjemmeside til tysk, tjekkisk, svensk og engelsk har vi, af fonden 'Arcadia - a Charitable Fund of Lisbet Rausing & Peter Baldwin' (London), modtaget en gavmild donation.

Den tyske versionering af hjemmesiden er blevet støttet af den tyske ambassade i København.

En særlig tak til

Per Grau Møller, Lektor, lic.phil. ved Syddansk Universitet.

​

Ib Katznelson, cand.polit., fange i Theresienstadt 1944-45.

​

Jan Roubinek, leder af Terezín Memorial/Památnik Terezín.

​

Tomáš Fedorovič, Chef-historiker ved Terezín Memorial/Památník Terezín.

Silvia Goldbaum Tarabini Fracapane PhD i Historie v. Technical University Berlin

Dr. Peter Baldwin, Prof, Historie, UCLA

Dr. Radek Pech, Botschafter, og Katerina Laničková, Kulturattaché Tjekkiets Ambassade i København

Lada Halounová, Oversætter til Tjekkisk, Prag

Dr. Pascal Hector, Botschafter, Lasse Rodewald, Kulturattaché, Lars Eric Bliesener & Till Schmoller, Übersetzer Den tyske ambassade i København

Ass. Prof. Dr. Martin Lund, Malmö University

Melissa Lucas, PhD, Danish Instructor and Translator

# data[].attributes.attachment_link.title
Theresienstadt | Danmark | Danske jøder i Theresienstadt

# data[].attributes.attachment_link.description
Se de danske jøders steder i Theresienstadt under Holocaust og få fortalt deres historier igennem interaktive kort. Læs om et unikt og trist sted i Danmarkshistorien og læs hvordan du kan arbejde med historie og erindringer. Hjemmesiden er et produkt af et feltarbejde foretaget af studerende fra Syddansk Universitet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Billedbog. Holocaustoverlever Hédi Fried fortæller om sine oplevelser som jødisk pige under 2. verdenskrig. Hun fortæller om krigen og tiden i koncentrationslejren, men også om den store betydning hendes hund, Bodri, har for hende.

Historien om Bodri omhandler et sort kapitel i den europæiske historie - Holocaust. Fortællingen og ikke mindst billederne kan være barske for nogle elever, så det anbefales du som lærer læser bogen igennem inden brug. Billedbogen kan i undervisningen bruges til at formidle en personlig fortælling om nazisternes forfølgelser og forsøg på total udryddelse af jøderne og de menneskelige konsekvenser, uden at vise voldsomme fotos. Billedbogen rejser spørgsmål, som eleverne kan forholde sig til. Hvordan man ekskluderer mennesker, udstødelsen men også håbet om en fremtid.
En pædagogisk vejledning bliver tilgængelig fra august 2023.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Billedbog. Holocaustoverlever Hédi Fried fortæller om sine oplevelser som jødisk pige under 2. verdenskrig. Hun fortæller om krigen og tiden i koncentrationslejren, men også om den store betydning hendes hund, Bodri, har for hende. Historien om Bodri omhandler et sort kapitel i den europæiske historie - Holocaust.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Holocaust was the systematic, state-sponsored persecution and murder of six million Jews by the Nazi regime and its allies and collaborators. The US Holocaust Memorial Museum teaches millions of people each year about the dangers of unchecked hatred and the need to prevent genocide. Learn more about the Holocaust, antisemitism, and genocide below.

# data[].attributes.attachment_link.title
Learn About the Holocaust, Antisemitism, and Genocide - United States Holocaust Memorial Museum

# data[].attributes.attachment_link.description
The US Holocaust Memorial Museum teaches millions of people each year about the dangers of unchecked hatred and the need to prevent genocide.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forpligtelsen til at danne eleverne til demokrati og medborgerskab er igennem mere end 40 år blevet indarbejdet i folkeskolens struktur og hverdag. I en tid med mangfoldighed, social fragmentering og store politiske kløfter i samfundet er der imidlertid behov for at revurdere skolens demokratiske dannelsesopgave. Det er baggrunden for dette inspirationskatalog.

Fordomme på tværs af forskelligheder er relativt udbredte i befolkningen i dag og forbrydelser med baggrund i fjendtlighed og fordomme er i stigning. Denne stigning er et kontant udtryk for en samfundsmæssig udfordring med polarisering mellem forskellige mennesker i det danske samfund. Polariseringen næres af fordomme og har også andre umiddelbart mindre dramatiske udtryk end hadforbrydelser, såsom adskilthed, manglende tilhørsforhold og manglende dialog og mistillid mellem forskellige grupper.

Udvikle kapaciteten hos fagprofessionelle

I skolen kender man problemer med, at nogen oplever at være udenfor, mister følelsen af tilhørsforhold og opbygger identiteter omkring at være imod. I dette inspirationskatalog deles erfaringer og indsigter fra et projekt med at udvikle kapaciteten blandt skolens fagprofessionelle til at skabe en demokratisk skolekultur, der modvirker sådanne processer.

Inspirationskataloget promoverer ikke én bestemt opfattelse af demokrati, men er rettet mod at få lærere og pædagoger til at reflektere over, hvad demokrati er, og over hvilke muligheder og udfordringer forskellige måder at tænke og praktisere demokrati på skaber. Det er denne udvikling frem mod en mangfoldig og pluralistisk skolekultur, som inspirationskataloget kan bidrage til.

Forslag til udviklingsforløb

Inspirationskataloget giver forslag til, hvordan skoler kan igangsætte og gennemføre et udviklingsforløb for lærere, pædagoger og skolens ledelse. Forløbet omfatter workshops for de fagprofessionelle, afprøvninger af øvelser i praksis og rum til fordybelse via dialogcirkler. I kataloget er delene flettet ind i hinanden og udgør til sammen en helhedsindsats, der kobler teoretiske perspektiver med det at handle i praksis og udvikle praksis. Formålet er at inspirere skolens fagprofessionelle til at udforske og udvikle handlemuligheder i forhold til at skabe gode rammer for elevernes deltagelse og tilhørsforhold.

Faktaoplysninger

Projektet, som inspirationskataloget bygger på, blev udbudt og finansieret af Nationalt Center for Forebyggelse af Ekstremisme og gennemført i et samarbejde mellem Center for skole og læring ved Professionshøjskolen Absalon og Kirstinebjergskolen i Fredericia i 2017-2018. Inspirationskataloget er skrevet af projektteamet fra Center for skole og læring.

# data[].attributes.attachment_link.title
Inspirationsmateriale til demokratiske fællesskaber - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
I kataloget 'Demokratiske fællesskaber - forebyggelse af polarisering og eksklusion i skolen' findes inspiration til at arbejde med demokratiske processer i skolen.