# data[].attributes.attachment_link.title
מורפולוגיה-שילטר

# data[].attributes.headline
היבטים פוליטיים ואחרים - 22.5

# data[].attributes.subject
היבטים פוליטיים ואחרים - 22.5

# data[].attributes.body
אדריכלות עוינת מתייחסת למבנים פיזיים במרחבים ציבוריים שנועדו לשלוט בהתנהגות אנושית, לרוב על ידי הרתעת אנשים מלשבת או לשכב, ובמיוחד להתמקד בחסרי בית.
דוגמאות נפוצות: דוגמאות כוללות 'קוצים נגד חסרי בית', מוטות מתכת על מדפים, או ספסלים מעוצבים עם מחיצות שמונעות מאנשים לישון עליהם.

השלכות על חסרי בית: שיטות עיצוב כאלה תורמות לדחיקה לשוליים של חסרי בית על ידי מניעת גישה למרחבים ציבוריים.

עמדות חברתיות: ארכיטקטורה עוינת נתפסת כשיקוף של עמדות חברתיות כלפי אוכלוסיות חלשות, הדוחקת אנשים 'לא רצויים' במקום לטפל בבעיות חברתיות הבסיסיות.

ביקורת ואקטיביזם: המאמר מדגיש שיש ביקורת ואקטיביזם גוברים נגד אדריכלות עוינת, הדוחפת לעיצוב כולל ואנושי יותר של חללים ציבוריים.

השפעת המדיניות הציבורית: אלמנטים עיצוביים אלה משקפים או משפיעים לרוב על מדיניות ציבורית, תוך שימת דגש על האופן שבו תכנון ערים ואדריכלות מצטלבים עם מדיניות חברתית.

חלופות ופתרונות: המאמר מציע צורך בפתרונות חלופיים שיהפכו את המרחבים הציבוריים לכוללים יותר, כגון מתן מתקנים ושירותים ציבוריים טובים יותר לתמיכה באנשים חסרי בית.

# data[].attributes.headline
תשתיות/ הפיזיות של האוטמציה

# data[].attributes.subject
תשתיות/ הפיזיות של האוטמציה

# data[].attributes.body
1. החומריות של AI: בינה מלאכותית אינה טכנולוגיה בלתי מוחשית או 'ענן'; היא נטועה עמוק במשאבי כדור הארץ, מהמינרלים המשמשים במכשירים ועד לכמות העצומה של אנרגיה הנצרכת למרכזי נתונים.
2. העבודה מאחורי בינה מלאכותית: הספר מתייחס לעבודה האנושית הבלתי מזוהה, כגון תיוג נתונים, החיוני לפיתוח טכנולוגיות בינה מלאכותית, וכיצד זה כרוך לעתים קרובות בניצול.
3. דינמיקת הכוח של AI: AI מושפע ומחזק אסימטריות כוח. לעתים קרובות זה משרת את האינטרסים של תאגידי טכנולוגיה גדולים וממשלות, שעלולים לדחוק אחרים לשוליים.
4. הטיה ואפליה: מערכות בינה מלאכותית נוטות להטיה מכיוון שהן מאומנות על נתונים המשקפים את אי השוויון בעולמנו. הם יכולים להנציח בלי משים הטיות חברתיות וגזעיות.
5.השפעה על הסביבה: קרופורד מדגישה את צריכת האנרגיה העצומה וטביעת הרגל הפחמנית של AI, וחושפת את המחיר הסביבתי המשמעותי שלה.
6. ממשל בינה מלאכותית: הצורך ברגולציה וממשל מודגש, הקורא ל-AI שקוף, אתי ואחראי המכבד את זכויות האדם וקיימות סביבתית.
7. AI וקפיטליזם: בינה מלאכותית, כפי שהיא קיימת כיום, קשורה באופן סבוך למערכות קפיטליסטיות. הפיתוח והשימוש בו מונעים לרוב על ידי רווח, מה שעלול להוביל לפרקטיקות לא אתיות.

# data[].attributes.headline
אוטופיות ודיסטופיות: הרס באדריכלות

# data[].attributes.subject
אוטופיות ודיסטופיות: הרס באדריכלות

# data[].attributes.body
משך את תשומת לבי לחשוב על איך הכל התחיל !ולמה - ואיך העבר השפיע על היום והיום ישפיע על העתיד!!mind-blowing - מתי זה התחיל לחשוב על פרוגרמה? לנתח את ההתנהגות של בן אדם ולפי זה לעצב את החלל !!? form follows function? מי שאל את השאלות הראשונות ?who ask the first questions? and who started to fullfill the answares ?

# data[].attributes.headline
אדריכלות בעקבות הכסף - 29.5

# data[].attributes.subject
אדריכלות בעקבות הכסף - 29.5

# data[].attributes.body
"Zombies, Icebergs and the Ultra Thin: Financial Capitalism in Architecture" מספק ניתוח מעורר מחשבה על האופן שבו הדינמיקה של הקפיטליזם הפיננסי השפיעה על הנוף האדריכלי העכשווי. הספר מתייחס באופן מסקרן ל'זומבים' כמבנים שלא מנוצלים או נטושים, ל'קרחונים' כבניינים עם חללים תת-קרקעיים נסתרים, נרחבים, לעתים קרובות יוקרתיים, ו-'Ultra Thins' כבניינים צרים וגבוהים במיוחד - כולם סמלים של הכוחות הכלכליים שמעצבים את המבנה שלנו. סביבה. שהצורות האדריכליות הללו אינן רק מבנים פיזיים, אלא ביטוי של ערכים וסדרי עדיפויות כלכליים וחברתיים. הטקסט מזמין את הקוראים להעריך מחדש את תפקידה של הארכיטקטורה בחברה ולראות כיצד היא יכולה להתעלות מעל מטרות קפיטליסטיות גרידא כדי ליצור מרחבים מכילים וברי קיימא יותר.

# data[].attributes.headline
סטנדרטיזציה, פרודקטיזציה 

# data[].attributes.subject
סטנדרטיזציה, פרודקטיזציה 

# data[].attributes.body
פרק 'QUALITY' במדריך השטח של IDEO לעיצוב ממוקד באדם מציג מקרה משכנע למתן עדיפות למצוינות בכל פתרון עיצובי. הסעיף טוען כי ליבת האיכות אינה רק בהיבטים הפיזיים של המוצר אלא טמונה בעיקר ב חווית המשתמש. זה מצביע על כך שבעיצוב ממוקד באדם, איכות פירושה מילוי צורכי המשתמש בדרכים הכי חלקות, יעילות ומהנות שאפשר. עשיר בתיאורי מקרה ותרגילים מעשיים, פרק זה מביא הביתה את הנקודה שעיצוב איכותי הוא אמפתי, אינטואיטיבי, ובעיקר אנושי. זוהי תזכורת ברורה לכך שהמדד האמיתי לאיכותו של עיצוב הוא היכולת שלו לשפר את חיי האדם וחוויותיו.

# data[].attributes.attachment_link.title
Beyond ChatGPT: what chatbots mean for the future

# data[].attributes.headline
בינה מלאכותית באדריכלות - אפליקציות מתקדמות - 15.5

# data[].attributes.subject
בינה מלאכותית באדריכלות - אפליקציות מתקדמות - 15.5

# data[].attributes.body
על המאמר בניויורק תאימז- למידת מכונה AI חסרה יכולת הסבר, היבט חיוני של האינטליגנציה האנושית. לדוגמה, בעוד שבינה מלאכותית יכולה לתאר ולחזות אירועים, היא לא יכולה להציב מנגנונים סיבתיים, וגם לא להעריך ולנמק תרחישים נוגדים. העדר זה של יכולת הסבר הופך את התחזיות של AI לשטחיות ומפוקפקות.
יתרה מכך, המגבלות המוסריות של בינה מלאכותית, הקושי שעומדים בפני מתכנתי בינה מלאכותית באיזון בין הצורך בתגובות חדשות ויצירתיות לבין הימנעות מתכנים מעוררי התנגדות מוסרית. ולהמחיש את הנקודה הזו במאמר כתוב דיאלוג חילופי דברים בין Watumull ו-ChatGPT על האתיקה של יצירת מאדים. בשיחה, ה-AI מספק ניתוח מפורט אך מסרב לנקוט עמדה בשל חוסר יכולתו לגבש אמונות או נקודות מבט אישיות.
השימוש הנרחב במודלים אלה יכול להוביל להשפלה של המדע שלנו ולהשפלה של האתיקה שלנו.
בעוד המחברים מכירים בתועלת של AI בתחומים מסוימים, הם טוענים לגישה זהירה יותר ובעלת אבחנה לפיתוח ולשימוש בו, תוך הדגשת החשיבות של הבנה וכיבוד ההבדלים הבסיסיים בין בינה אנושית ובינה מלאכותית.

# data[].attributes.headline
מרחבים אוטמטיים ואוטונומיים - 8.5

# data[].attributes.subject
מרחבים אוטמטיים ואוטונומיים - 8.5

# data[].attributes.body
חללים אוטומטיים ואוטונומיים מתייחסים לשילוב של טכנולוגיות מתקדמות, כמו בינה מלאכותית ורובוטיקה, בסביבה הבנויה כדי ליצור חללים שיוכלו לפעול באופן עצמאי ולקבל החלטות על סמך סביבתם ויעדים מוגדרים. חללים אלה הופכים יותר ויותר רלוונטיים בעולמנו הסופר-מודרני, ומימושם מייצג שינוי משמעותי באופן שבו אנו משיגים, מעצבים, בונים ומתקשרים עם הסביבה שלנו. פרויקט NEOM בערב הסעודית משמש דוגמה ראויה לתפיסה זו. עם החזון שלה ליצור עיר חוצה לאומית ואזור כלכלי של 500 מיליארד דולר, NEOM מבקשת לדחוף את גבולות החדשנות והטכנולוגיה. חללים אוטומטיים ואוטונומיים הם לב ליבה של אסטרטגיית העיצוב של NEOM. מטרת הפרויקט היא לשלב תשתיות, תחבורה ומערכות דיגיטליות מתקדמות כדי ליצור 'עיר חכמה' שבה כל היבט - מאנרגיה ועד מזון, בידור ותחבורה - הוא אוטומטי, דיגיטלי ובר קיימא. זה לא רק על נוחות אלא גם על יצירת מערכת אקולוגית שיכולה להסתגל ולהתפתח, להגביר את היעילות ואיכות החיים של תושביה. יחסי הגומלין של בינה מלאכותית, נתונים ועיצוב אורבני ב-NEOM הם הצצה מרתקת לאיך יכול להיראות עתיד הערים - תחום מקושר שבו טכנולוגיה ואנושות משתלבות בריקודים המורכבים ביותר.

# data[].attributes.headline
פרודקטיזציה של אדריכלות - 1.5

# data[].attributes.subject
פרודקטיזציה של אדריכלות - 1.5

# data[].attributes.body
העל-מודרניות, המתגלמת ב'לא-מקומות'.  המקומות שאינם מקומות הם מרחבים חולפים של אנונימיות כמו שדות תעופה, מלונות או סופרמרקטים - מרחבים שבהם בני אדם הם רק ישויות אינדיבידואליות ולא יצורים חברתיים. הלא-מקומות הללו, נטולי שכבות ההיסטוריה, היחסים והמשמעות התרבותית המאפיינים את 'מקומות אנתרופולוגיים', מדגישים את הפרדוקס של הסופר-מודרניות: עולם שהוא גם מחובר גלובלי אך מלא במרחבים מבודדים, לא אישיים. השינוי החברתי הזה,  משנה את התפיסה שלנו לגבי זמן, מרחב ותפיסת האינדיבידואליות עצמה. זאת תפיסה מאוד מאוד מעניינת לחלל ומאוד חדשה בשבילי אף פעם לא חשבתי על זה כי זה מובן מאליו יחסית וזה הזכיר לי בספר : "The Tourist: A New Theory of the Leisure Class" מאת דין מק'קנל, החוקר כיצד תיירות יוצרת חללים מלאכותיים. וגם ספר  "The Production of Space" by Henri Lefebvre  מציע חקירה פילוסופית מורכבת על האופן שבו חללים מעצבים את חיי החברה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This book studies China's urbanization with the theory of production of space. The authors redefine the production of space and build a new theoretical framework for understanding the evolving relations between urbanization and spatial production. Since the reform and opening-up, especially in the last twenty years, the logic of spatial production has dominated China's urbanization. The authors choose the most representative cases, such as the Yangtze River Delta Urban Agglomeration, Jiangsu Province, National High-tech Industrial Development Zone, New Urban District, State-Level New Area, University Town, and some villages, to conduct a series of empirical studies on production of space at the macro-, meso-, and micro-scales. Through an in-depth analysis of the interaction between social spaces and urbanization influenced by power, capital, and class, the book reveals that the essence of China's urbanization is dominated by the logic of spatial production. The authors finally propose that an important shift toward humanism should be made in the future development of China's new-type urbanization, emphasizing more even and adequate development between different regions and between urban and rural areas, which also provides new ideas for the theory and practice of urbanization worldwide.

This book can be read and referenced by researchers in the fields of urban and regional studies, geography, sociology, urban and rural planning, management, etc. It can also be used as a teaching reference book for teachers, researchers, and students of scientific research institutions in related fields.

# data[].attributes.attachment_link.description
This book studies China's urbanization with the theory of production of space. The authors redefine the production of space and build a new theoretical framework for understanding the evolving relations between urbanization and spatial production. Since the reform and opening-up, especially in the last twenty years, the logic of spatial production has dominated China's urbanization.

# data[].attributes.attachment_link.title
T H E   S E C O N D   D I G I TA L   T U R N D E S I G N   B E Y O N D   I N T E L L I G E N C E (1)

# data[].attributes.body
אני ושותפתי עליא עשינו מצגת על הנושא (אני מצרפת את המצגת + הרצאה מאוד מעניינת לקארפו) והיה לנו מאוד כיף לדפדף בספר של מאריו קארפו - next level way of thinking .. במיוחד כשידבר על הצורך הגובר בשיתוף פעולה ובגישות בינתחומיות לעיצוב, שכן ההסתמכות הגוברת על כלי חישוב וטכנולוגיות ייצור דיגיטלי מחייבת מעורבות של מומחים מתחומים שונים. לגישה שיתופית זו יש פוטנציאל להניע חדשנות ולטפח את הפיתוח של פתרונות עיצוב חדשים שדוחפים את הגבולות של מה שאפשר באדריכלות, באמנות ובדיסציפלינות אחרות.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Second Digital Turn | Mario Carpo | Talks at Google