# data[].attributes.body
La finalul lecției, elevii vor putea să citească corect și fluent textul „Puișorii” de Emil Gârleanu, să folosească în enunțuri proprii cuvintele necunoscute și să răspundă la întrebări despre conținut.

# data[].attributes.body
- Citirea corectă și fluentă a textului literar;
- Îmbogățirea vocabularului cu cuvinte noi;
- Formularea de răspunsuri la întrebări de înțelegere a textului.

# data[].attributes.body
Cum putem înțelege mai bine povestea „Puișorii” și să descoperim sensul cuvintelor necunoscute?

# data[].attributes.body
Profesorul citește cu intonație fragmentul din „Puișorii”. Elevii urmăresc textul pe foaie sau pe proiector.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sub lumina trandafirie a unui bland apus de soare, pamantul pare adancit într-o odihna neclintita: frunzele aţipesc, pregatindu-se pentru tihnitul somn al nopţii; în departari, miriştile scanteiaza singuratice, ca nişte ţesaturi de fir; iazul îşi aşterne faţa umeda, sorbind, pana în adanc, din lumina asfinţitului. Din jos, din vai, rasuna talanca; iar pe deal, în vii, doineşte fluierul.

În aer, un popor întreg de randunele se pregateşte de plecare; s-au adunat rand pe rand de prin parţile acestea şi, de bucurie, în zbor nebun, strabat vazduhul ca nişte sageţi. Atrase de întinsul sclipitor al iazului, ele se lasa deasupra lui, ca o perdea, apoi, razleţindu-se în ciripiri ascuţite, se avanta cu toatele înspre paduricea de salcii; ascunzandu-se, ratacesc prin frunzişul racoros, apoi o iau de-a lungul miriştilor şi iar se întorc în bataia lina a aripilor. De dupa deal vine în zbor rotat un uliu. Pasarea de prada pare ca nu ia în seama mulţimea paserilor calatoare. Ele îl zaresc; un strigat de îmbarbatare, şi stolul întreg navaleşte la lupta. Uliul ocoleşte iscusit prin aer, şi piere cu repeziciunea fulgerului dincolo de deal. A scapat! Randunelele, vesele de aceasta fuga, plutesc sus, crezand ca l-or mai vedea; zarea ramîne însa limpede, şi dansele se întorc obosite de se înşira pe varful şurelor de paie...

Pe prispa casei, copilaşul numai în camaşuţa, cu capul gol, urmareşte de mult jocul stolului de paseri, printre care se afla şi cei trei pui ai lui, din cuibul de huma de sub streaşina.Îi capatase dar de la mamuca lui.
De cate ori era neastamparat, mamuca îi zicea: „Fii cuminte, daca vrei sa-ţi dau puii cand or creşte mari!"

Şi el a fost cuminte, puii au crescut mari, dar în urma au zburat! El îi vazuse cum au ieşit zilele trecute de s-au jucat prin aer, dar parca niciodata nu zburasera mai mult ca astazi.
Şi-şi cunoaşte el destul de bine puii: sunt cei de la mijlocul şurii din dreapta, trei, unul langa altul, sau cei de langa aceştia, daca n-or fi chiar cei de la capat. Toţi parca seamana unii cu alţii, şi-s aşa de sus, aşa de sus!...

Pasarelele s-au odihnit puţin, apoi şi-au şoptit nu ştiu ce, au scos un strigat vesel şi s-au ridicat deodata cu toatele. Cateva din ele s-au desparţit o clipa din stol, au atins uşor streaşina casei, apoi s-au pierdut iaraşi în mulţimea celorlalte. Puişorii copilaşului îşi luau ramas bun de la el şi de la cuibul lor de huma.

Stolul mai ocoli de vreo doua ori iazul, apoi se înalţa şi porni încet sa lunece spre asfinţit.
Copilaşul privi lung stolul care se pierdea, ca o fluturare, în adanc, apoi duse manuşiţele la ochi şi începu sa planga.
Maica-sa arunca furca şi veni în fuga de-l lua în braţe; în cuvinte dezmierdatoare îl întreba ce are.
Copilul nici nu poate vorbi de atata navala de lacrami. Întinde mana spre cer, îi arata stolul care luneca în zbor necurmat, şi de-abia îi poate şopti:

- Puişorii ....
Mama îl strînge la san şi îl saruta cu drag:
- Nu plange, puiul mamei, au sa se-ntoarca înapoi... la primavara ...
Copilaşul se linişteşte; punand manuşiţa deasupra ochilor, ca mamuca-sa, privesc împreuna stolul pe zarea departata a cerului.

Şi lumina slaba a duiosului asfinţit de toamna le îneaca ochii înrouraţi acum la amandoi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sub lumina trandafirie a unui bland apus de soare, pamantul pare adancit într-o odihna neclintita: frunzele aţipesc, pregatindu-se pentru tihnitul somn al nopţii; în departari, miriştile scanteiaza singuratice, ca nişte ţesaturi de fir; iazul îşi aşterne faţa umeda, sorbind, pana în adanc, din lumina asfinţitului. Din jos, din vai, rasuna talanca; iar pe deal, în […]

# data[].attributes.body
Fiecare elev citește câte un fragment din text. Se oferă feedback constructiv pentru îmbunătățirea fluenței.

# data[].attributes.body
Grupuri mici găsesc sensul unor cuvinte necunoscute din text și le folosesc în enunțuri proprii. Rezultatele se pot prezenta folosind Padlet.

# data[].attributes.headline
Discuție dirijată – Întrebări de înțelegere

# data[].attributes.subject
Discuție dirijată – Întrebări de înțelegere

# data[].attributes.body
Elevii răspund la întrebări orale despre text, pentru a verifica înțelegerea și atenția la detalii.

# data[].attributes.headline
Fisa de lucru pentru exersare suplimentară

# data[].attributes.subject
Fisa de lucru pentru exersare suplimentară

# data[].attributes.body
Elevii completează individual o fișă cu exerciții de ordonarea fragmentelor și găsirea sinonimelor/antonimelor pentru cuvintele-cheie.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fise de lucru clasa 2 a | clasa a patra, clasa a treia, clasa întâi

# data[].attributes.attachment_link.description
10 nov. 2019 - Explorează panoul „Fise de lucru clasa 2 a” creat de Pamfilelarisa pe Pinterest. Vezi mai multe idei despre clasa a patra, clasa a treia, clasa întâi.

# data[].attributes.headline
Activitate de extensie: Redactarea unui final alternativ

# data[].attributes.subject
Activitate de extensie: Redactarea unui final alternativ

# data[].attributes.body
Elevii avansați scriu un final nou la poveste și îl pot prezenta clasei pe Padlet.

# data[].attributes.body
Profesorul notează dificultățile întâmpinate la citire și participarea la activități.

# data[].attributes.body
Elevii spun pe rând ce cuvânt nou au folosit astăzi și la ce întrebare au răspuns cel mai ușor.

# data[].attributes.body
Fiecare elev scrie pe o foaie: un cuvânt nou învățat şi un lucru care i-a plăcut la lecție.

# data[].attributes.body
Elevii scriu, acasă, o compunere de 6-8 rânduri în care povestesc, cu propriile cuvinte, întâmplarea preferată din „Puișorii”.

# data[].attributes.body
Elevii găsesc și folosesc alte două cuvinte necunoscute din text în propoziții create de ei.

# data[].attributes.headline
Citire suplimentară – Alte povești de Emil Gârleanu

# data[].attributes.subject
Citire suplimentară – Alte povești de Emil Gârleanu

# data[].attributes.body
Citiți împreună cu părinții o altă poveste scurtă scrisă de Emil Gârleanu. Puteți accesa poveștile online aici.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Povești, povestiri și basme pentru copii

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
​Emil Gârleanu s-a născut pe 5 ianuarie 1878 la Iași și a murit pe 2 iulie 1914 în orașul Câmpulung. Emil Gârleanu a fost prozator, regizor, scenarist de film și jurnalist, și este prezent în site-ul nostru cu peste 30 de povești scurte despre animale, toate fiind adunate de acesta în volumul "Din lumea celor care nu cuvântă".

În anul 1900, Emil Gârleanu se înscrie la Facultatea de Litere a Universității din Iași ți tot în 1900, debutează la revista ieșeană „Arhiva". cu schița Dragul mamei și cu poezia Iubitei sub pseudonimul Emilgar.

În 1905, Emil Gârleanu publică volumul „Bătrânii", care este alcătuit din schițe publicate în revistele Făt-Frumos și Sămănătorul.

# data[].attributes.attachment_link.description
Citeste online povestile si povestile scrise de scriitorul roman Emil Gârleanu. Cele mai celebre și frumoase povești pentru copii ale lui Emil Gârleanu, precum: Căprioara, Gândăcelul, Cât un fir de neghină, Cioc! cioc! cioc!, Cocoșul, Fricosul și multe al

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.description
Chestionar - O serie de întrebări cu variante multiple de răspuns. Atinge răspunsul corect pentru a continua.

# data[].attributes.body
Elevii reflectă la ce au învăţat, bifează sarcinile reuşite şi cele care necesită repetare.