# data[].attributes.body
tunnetaan myös nimillä: uuspietismi, viitoslaisuus ja viidesläisyys

# data[].attributes.body
Evankelinen herätysliike syntyi 1840-luvulla herännäisyyden piirissä tapahtuneen riidan ja siitä seuranneen hajaannuksen seurauksena,

# data[].attributes.body
säännöt ovat erittäin tiukat kuten
ei alkoholia, ei tanssimista, ei saa käyttää ehkäisyä.

# data[].attributes.body
Kirkkopoliittisesti evankelinen liike on nähnyt tehtäväkseen puolustaa tunnustuksellisen luterilaisuuden perinnettä.

# data[].attributes.body
Herännäisyys eli körttiläisyys on Pohjois-Savosta ja Pohjanmaalta 1700-luvulla alkunsa saanut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimivista perinteisistä herätysliikkeistä.

# data[].attributes.body
Nimitys körttiläisyys ja körtti tulevat halventavasta nimityksestä, joka liittynee heränneiden miesten käyttämään mustaan tai harmaaseen takkiin ja sen takaliepeiden kolmeen halkioon

# data[].attributes.body
korostaa Martti Lutherin kirjojen ja luterilaisten tunnustuskirjojen tärkeyttä

# data[].attributes.body
Liike levisi Suomeen Britanniasta ja Yhdysvalloista, Suomessa se kuitenkin alkoi muodostua 1920-1930-luvuilla Urho Muromanin julistustyön vaikutuksesta. Muroman perusti evankelioimistyötä edistävän Evankelisluterilaisen Sisälähetyssäätiön, jonka toimintamuotoja olivat pappeinkokoukset, sisälähetyspäivät ja hengellisen elämän syventämispäivät.

# data[].attributes.body
Veeti ja Miko

# data[].attributes.body
Evankelisuutta esiintyy nykyään erityisesti Etelä- ja Lounais-Suomessa sekä Keski- ja Etelä-Pohjanmaalla.

# data[].attributes.body
Liikkeessä korostetaan luterilaisen opin sekä kasteen ja ehtoollisen merkitystä.

# data[].attributes.body
Rukoilevaisuus on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vanhin herätysliike. Nykyisin sen kannatus on suurinta Satakunnassa ja Varsinais-Suomen pohjoisosissa

# data[].attributes.body
syntynyt noin 1700 luvun puolessavälissä

# data[].attributes.body
Liisa Eerikintyttären herätys loi pohjan Länsi-Suomen rukoilevaisuudelle. Rukoilevaiset käyttävät yhä 1700 luvulla käännettya raamattua

# data[].attributes.body
suhtautuminen naispappeuteen on ollut torjuvaa. Naispappeudesta kiisteltiin pitkään, joka lopulta johti liikkeen hajoamiseen vuonna 2008

# data[].attributes.body
perinteinen kaste ei ole tärkeässä osassa, tärkeänä toimintana ovat kodeissa ja rukoushuoneilla tapahtuvat seurat.

Lestadiolaisilla on myös suomen suurin hengellinen tapahtuma suviseurat johon osallistuu vuosittain noin 70 000 ihmistä.

Suviseuroja on järjestetty vuodesta 1906 asti.

Lestadiolaiselle uskonkäsitykselle on edelleen tyypillistä syntien tunnustaminen ja synninpäästö

# data[].attributes.body
Liike käyttää vanhoja perinteitä, muunmuassa vanhankirkokäsikirjan mukaisia jumalanpalveluksia ja vanhoja virsikirjoja

# data[].attributes.body
Rukoilevaisilla ei ollut selkeää johtohahmoa. He arvostivat kokeneita kristittyjä, jotka saarnasivat heidän kokouksissaan.

# data[].attributes.body
SLEY:n lisäksi toimii evankelinen lähetysuhdistys eli ELY

# data[].attributes.body
Liike kehotti jäseniään ahkeraan rukoiluun. Ihmisen nöyryyttä korostettiin ruoilemalla polvillaan. Heidän mukaan kristityn tuli pyrkiä jatkuvasti parantumiseen ja karttaa maallisia tapoja

# data[].attributes.body
Herännäisyys on evankelisuuden ohella Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntien työntekijöiden tyypillisin hengellinen viiteryhmä. Vuoden 2009 työntekijäkyselyn mukaan noin 14 prosenttia seurakunnan työntekijöistä kuuluu herännäisyyteen

# data[].attributes.body
Vuonn1 1984 liike jakautui kahtia naispappeuskysymyksen vuoksi. Pappisjohtoinen suuntaus kannatti sitä, kun taas maallikkovaltainen suuntaus oli sitä vastaan. Naispappeutta vastustava suuntaus kritisoi luterilaista kirkkoa maallistumiskehityksestä.

# data[].attributes.body
Liike hyväksyy kristilisen kirkon kasteen ja ehtoolisen

# data[].attributes.body
Se puolustaa arkaa ja ikävöivää uskoa, jossa Kristuksen ja ihmisen väliin ei aseteta mitään. Armo kuuluu kaikille. Herännäisyydessä korostuvat kristillinen elämä ja keskusteleva ilmapiiri.

# data[].attributes.body
Lestadiolaisuus syntyi Kaaresuvannon kirkolla/seurakunnassa lapissa keväällä 1846 saamelaisväestön keskuudessa ja levisi nopeasti myös suomalaisten, norjalaisten ja ruotsalaisten keskuudessa. Lestadiolaisuuden perustaja on Lars Levi Laestadius, joka oli Ruotsinsaamelainen.

Herätys sai useissa pitäjissä aikaan kokonaisvaltaisen elämänmuutoksen. Juopot tekivät parannuksen, kapakoitsijat sulkivat liikkeensä ja käräjätkin loppuivat.

# data[].attributes.body
Herännäisyyteen ei kuulu oman uskonnon korostaminen, mutta monet herännneet ovat pukeutuneet eri tavalla, körttipukuun.

Puhutaan "tummasta kansasta".

Körttipuku korostaa ryhmätunnetta.

Nykyisin körttipukua nähdään enää herättäjäjuhlilla, lähinnä naisilla.

# data[].attributes.body
Liikkeessä korostuu edelleen ahkera rukouselämä, henkilökohtainen uskonnon harjoittaminen ja korkea moraali

# data[].attributes.headline
Paavo Ruotsalainen (1777-1852) on Suomen herännäisyyden johtaja 

# data[].attributes.subject
Paavo Ruotsalainen (1777-1852) on Suomen herännäisyyden johtaja 

# data[].attributes.body
Erilaisia suuntauksia. Usein korostetaan tietoista uskonratkaisua, Raamatun auktoriteettia ja jokaisen kristityn velvollisuutta julistaa evankeliumia lähipiirissään.